Telekomunikacione kompanije u Mađarskoj unutar grupe Magyar Telekom odlučile su da zatvore slučaj u vezi sa sumnjivim ugovorima u Crnoj Gori i Makedoniji. Odbor za reviziju kompanije, kako se navodi u tekstu Budapest Times-a čije navode prenosi domaća štampa, sproveo je unutrašnju istragu određenih ugovora koji se odnose na aktivnosti u Crnoj Gori i Makedoniji, koja je iznosila više od 31 milion eura.
Sada se postavlja pitanje - da li nakon "američkog" poravnanja od skoro 100 miliona dolara, zatvaranje ovog slučaja u Mađarskoj može zadati novi ili čak konačan udarac nastojanjima unutar Crne Gore da se ovaj slučaj rasvijetli, a do sad je bilo očigledno da se stvar ne odvija poželjnom dinamikom.
Vrhovno državno tužilaštvo je dostavilo Ministarstvu pravde zamolnicu koju je trebalo proslijediti nadležnim američkim službama da bi se obezbijedile informacije kojima bi se provjerile tvrdnje iz izvještaja američke Komisije za hartije do vrijednosti da je za privatizaciju Crnogorskog telekoma 2005. isplaćeno 7,5 miliona eura mita.
Samo priprema zamolnice je trajala 50 dana, a sada je u Ministarstvu pravde čiji je prvi čovjek, istovremeno i vicepremijer, Duško Marković, prije nekoliko dana rekao da nije ni pročitao. Iz ove dvije institucije u ponedjeljak nije bilo moguće dobiti nikakvu reakciju na najnoviji razvoj događaja, ali u vlasti smatraju da je sve završeno prije nego što je i počelo.
Za istragu ove korupcionaške afere su zainteresovana čak tri skupštinska tijela, a član Odbora za ekonomiju i funkcioner vladajućeg DPS-a Zoran Vukčević kaže da slučaj treba rasvijetliti, ali samo da bi se otklonile sumnje koje su rezultat politizacije ovog slučaja.
"Kada je u pitanju taj slučaj onako kako je on predstavljen u Crnoj Gori i onako kako opozicija priželjkuje se on predstavi u Crnoj Gori on je već odavno zatvoren. Zato što je postupak privatizacije proveden u skladu sa propisima u Crnoj Gori, samim tim što su u to bili uključeni i međunarodni eksperti koji su uradili dodatnu analizu čitavog procesa privatizacije Telekoma. Ono što je urađeno i kada je u pitanju američka strana i sada kada je u pitanju mađarska strana govori o tome da baš nema ni jedan razlog koji je vezan za Crnu Goru", kazao je Vukčević.
Radulović: Ne smije se odustati od istrage
CG Telekom je 2005. godine prodat Matavu, danas Magyar Telekom-u, koji je u vlasništvu njemačkog Deutsche Telekoma, uprkos kritikama i protivljenju značajnog dijela stručne i političke javnosti. Naročito kritikovan element ovog privatizacionog aranžmana je činjenica da je Deutsche Telekomu pripala i kompletna infrastruktura u koju spada i takozvana telekomunikaciona kanalizacija, koja kupcu obezbjeđuje apsolutan monopol i mogućnost sticanja ekstra-profita na tržištu usluga.
Sumnjama da se radi o slučaju teške korupcije u prilog ide i nalaz američke Komisije za hartije od vrijednosti da je sedam i po miliona eura mita isplaćeno dvojici crnogorskih zvaničnika i advokatici, sestri najvišeg zvaničnika vlade za koju je i sam lider DPS-a Milo Đukanović pretpostavio da se radi o njegovoj sestri advokatici Ani Kolarević.
"Ne smije se odustati od detaljne istrage ovog slučaja", kaže potpredsjednik opozicionog Pokreta za promjene i član skupštinske Komisije za kontrolu privatizacije Branko Radulović.
"Glavni akter koji je bio u toj korupciji to je Mađar telekom je zatvorio ovaj slučaj zato što nije u njihovom interesu da taj slučaj dobije pravni epilog i da presuda bude utemeljena u pravu. Amerikanci su takođe izašli sa finansijskom satisfakcijom. Ostaje još slučaj u Crnoj Gori. Kako je naš pravosudni sistem do kraja kontrolisan od Đukanovića i njegove bratije bez smjene vlasti taj slučaj neće do kraja biti rasvijetljen", ocjenjuje Radulović.
Nalazi američke Komisije za hartije od vrijednosti, kao i pristanak Magyar Telekoma i Deutsche Telekoma da plate skoro 100 miliona dolara za poravnanje kako američki, odnosno, njujorški Okružni sud ne bi nastavio proces protiv te kompanije zbog malverzacija prilikom kupovine CG Telekoma, nedvosmisleno ukazuju da ovaj "aranžman" predstavlja slučaj privatizacije zasnovan na korupciji na visokom nivou, a štetan po interese građana i države Crne Gore.
Član skupštinskog Odbora za bezbjednost i funkcioner Nove srpske demokratije Goran Danilović.
"To što je onaj ko je korumpirao odlučio da zatvori slučaj ne znači da korupcije nije bilo. Naprotiv, korupcija je dokazana jer je taj isti Mađar telekom, odnosno Dojče telekom kao majka firma pristao da plati cijelih 90-ak miliona dolara Americi zbog priznate korupcije. Na nama je samo da otkrijemo ko je naplatio korupciju, odnosno ko je bio korumpiran i da sprovedemo odgovornost i prema pravnom licu i prema fizičkim licima učestvovali u tim nezakonitim radnjama jer je na taj način oštećena Crna Gora, njeni poreski obaveznici i to je naša stvar", kazao je Danilović.
Sada se postavlja pitanje - da li nakon "američkog" poravnanja od skoro 100 miliona dolara, zatvaranje ovog slučaja u Mađarskoj može zadati novi ili čak konačan udarac nastojanjima unutar Crne Gore da se ovaj slučaj rasvijetli, a do sad je bilo očigledno da se stvar ne odvija poželjnom dinamikom.
Vrhovno državno tužilaštvo je dostavilo Ministarstvu pravde zamolnicu koju je trebalo proslijediti nadležnim američkim službama da bi se obezbijedile informacije kojima bi se provjerile tvrdnje iz izvještaja američke Komisije za hartije do vrijednosti da je za privatizaciju Crnogorskog telekoma 2005. isplaćeno 7,5 miliona eura mita.
Samo priprema zamolnice je trajala 50 dana, a sada je u Ministarstvu pravde čiji je prvi čovjek, istovremeno i vicepremijer, Duško Marković, prije nekoliko dana rekao da nije ni pročitao. Iz ove dvije institucije u ponedjeljak nije bilo moguće dobiti nikakvu reakciju na najnoviji razvoj događaja, ali u vlasti smatraju da je sve završeno prije nego što je i počelo.
Za istragu ove korupcionaške afere su zainteresovana čak tri skupštinska tijela, a član Odbora za ekonomiju i funkcioner vladajućeg DPS-a Zoran Vukčević kaže da slučaj treba rasvijetliti, ali samo da bi se otklonile sumnje koje su rezultat politizacije ovog slučaja.
"Kada je u pitanju taj slučaj onako kako je on predstavljen u Crnoj Gori i onako kako opozicija priželjkuje se on predstavi u Crnoj Gori on je već odavno zatvoren. Zato što je postupak privatizacije proveden u skladu sa propisima u Crnoj Gori, samim tim što su u to bili uključeni i međunarodni eksperti koji su uradili dodatnu analizu čitavog procesa privatizacije Telekoma. Ono što je urađeno i kada je u pitanju američka strana i sada kada je u pitanju mađarska strana govori o tome da baš nema ni jedan razlog koji je vezan za Crnu Goru", kazao je Vukčević.
Radulović: Ne smije se odustati od istrage
CG Telekom je 2005. godine prodat Matavu, danas Magyar Telekom-u, koji je u vlasništvu njemačkog Deutsche Telekoma, uprkos kritikama i protivljenju značajnog dijela stručne i političke javnosti. Naročito kritikovan element ovog privatizacionog aranžmana je činjenica da je Deutsche Telekomu pripala i kompletna infrastruktura u koju spada i takozvana telekomunikaciona kanalizacija, koja kupcu obezbjeđuje apsolutan monopol i mogućnost sticanja ekstra-profita na tržištu usluga.
Sumnjama da se radi o slučaju teške korupcije u prilog ide i nalaz američke Komisije za hartije od vrijednosti da je sedam i po miliona eura mita isplaćeno dvojici crnogorskih zvaničnika i advokatici, sestri najvišeg zvaničnika vlade za koju je i sam lider DPS-a Milo Đukanović pretpostavio da se radi o njegovoj sestri advokatici Ani Kolarević.
"Ne smije se odustati od detaljne istrage ovog slučaja", kaže potpredsjednik opozicionog Pokreta za promjene i član skupštinske Komisije za kontrolu privatizacije Branko Radulović.
"Glavni akter koji je bio u toj korupciji to je Mađar telekom je zatvorio ovaj slučaj zato što nije u njihovom interesu da taj slučaj dobije pravni epilog i da presuda bude utemeljena u pravu. Amerikanci su takođe izašli sa finansijskom satisfakcijom. Ostaje još slučaj u Crnoj Gori. Kako je naš pravosudni sistem do kraja kontrolisan od Đukanovića i njegove bratije bez smjene vlasti taj slučaj neće do kraja biti rasvijetljen", ocjenjuje Radulović.
Goran Danilović
Nalazi američke Komisije za hartije od vrijednosti, kao i pristanak Magyar Telekoma i Deutsche Telekoma da plate skoro 100 miliona dolara za poravnanje kako američki, odnosno, njujorški Okružni sud ne bi nastavio proces protiv te kompanije zbog malverzacija prilikom kupovine CG Telekoma, nedvosmisleno ukazuju da ovaj "aranžman" predstavlja slučaj privatizacije zasnovan na korupciji na visokom nivou, a štetan po interese građana i države Crne Gore.
Član skupštinskog Odbora za bezbjednost i funkcioner Nove srpske demokratije Goran Danilović.
"To što je onaj ko je korumpirao odlučio da zatvori slučaj ne znači da korupcije nije bilo. Naprotiv, korupcija je dokazana jer je taj isti Mađar telekom, odnosno Dojče telekom kao majka firma pristao da plati cijelih 90-ak miliona dolara Americi zbog priznate korupcije. Na nama je samo da otkrijemo ko je naplatio korupciju, odnosno ko je bio korumpiran i da sprovedemo odgovornost i prema pravnom licu i prema fizičkim licima učestvovali u tim nezakonitim radnjama jer je na taj način oštećena Crna Gora, njeni poreski obaveznici i to je naša stvar", kazao je Danilović.