U Zagrebu je u srijedu predstavljeno 3. izdanje Knjige osoba nestalih na području Republike Hrvatske. Puni mir u regiji nastat će kada se sazna sudbina svih nestalih, poručio je na predstavljanju publikacije hrvatski predsjednik Ivo Josipović. Nije poznata sudbina još 2.322 osobe nestale na teritoriju Hrvatske, od čega su 1736 nestali hrvatski građani.
„Pitanje nestalih jest jedno od najvažnijih političkih pitanja, ali u njegovom rješavanju ne smije biti politike,“ poručio je hrvatski predsjednik Ivo Josipović na predstavljanju 3. izdanja Knjige osoba nestalih na području Republike Hrvatske.
„Za mene će puni mir u regiji nastupiti onoga trenutka kada se bude znala sudbina i posljednje osobe s popisa nestalih, ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama“, istaknuo je on.
Nije poznata sudbina još 2.322 osobe nestale na teritoriju Hrvatske od 1991. do 1995. godine, od čega su 1736 nestali hrvatski građani.
„Od gotovo šest i po tisuća osoba koje su bile prijavljene kao nestale na teritoriju Hrvatske, otkrivene je sudbina njih preko 4000, i to je dobar rezultat,“ kazala je predstavnica Međunarodnog odbora Crvenog križa Barbara Hintermann Marclay.
„Međutim, potreban je dalji rad, jer još uvijek nisu poznate lokacije na kojima su sahranjene osobe koje se vode kao nestale.“
Ministar hrvatskih branitelja Predrag Matić, koji resorno pokriva i pitanje nestalih, naglasio da to pitanje ostaje prioritet.
„Razgovori o rješavanju sudbina zatočenih i nestalih osoba prvo su i zadnje pitanje u svim razgovorima naših političara. Održali smo prvu tribinu u Negoslavcima u nazočnosti predstavnika obitelji nestalih, u nazočnosti predstavnika obaju crkava, političkih predstavnika i mještana, i to mislimo nastaviti diljem Hrvatske, gdje god postoje indicije i podaci da se nalaze nestale osobe“, rekao je Matić.
Tri otvorena pitanja
Predsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović pohvalila je za RSE najnovije ekshumacije posmrtnih ostataka Srba na Baniji i u Rajićima i ukupne napore u traganju za nestalim hrvatskim građanima srpske nacionalnosti, kao i rad resornog ministra Matića.
„Ministar tu jako pridonosi, on je jedan jako razuman čovjek i mislim da osjeća patnje bez obzira na naciju, da prema svakome ide iskreno i ljudski, i mislim da će se iskrenim i ljudskim pristupom puno više i napraviti“, ocjenjuje Šeatović.
Predsjedavajući kolegija direktora Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine Marko Jurišić kazao je za RSE kako se u Bosni i Hercegovini nikada nije desilo da najviši državni dužnosnici nazoče ovakvom skupu o nestalima, kako nema sredstava niti političke potpore, nego čak naprotiv.
„Prisutna je politizacija procesa traženja nestalih osoba koja poprima grozne razmjere, jer se samo priča o žrtvama iz vlastitog naroda, čime se naravno povrjeđuju sve ostale žrtve“, navodi Jurišić.
Predsjednik hrvatske Uprave za zatočene i nestale pukovnik Ivan Grujić kaže za RSE kako u su odnosima sa Srbijom još uvijek neriješena pitanja dostave njihovih informacija o mogućim grobnicama na nekad okupiranom teritoriju Hrvatske, informacija o mogućim grobnicama u Srbiji i dostave dokumentacije o nestalim osobama.
„Dakle, to su tri stvari koje mi držimo kao otvorena pitanja i koja se postavljaju već 10 godina. Podjednako tako, još jedno važno pitanje je informacija o premještenim masovnim grobnicama koje su premještene 1994. godine u organizaciji tadašnje JNA“, rekao je Grujić.
„Pitanje nestalih jest jedno od najvažnijih političkih pitanja, ali u njegovom rješavanju ne smije biti politike,“ poručio je hrvatski predsjednik Ivo Josipović na predstavljanju 3. izdanja Knjige osoba nestalih na području Republike Hrvatske.
„Za mene će puni mir u regiji nastupiti onoga trenutka kada se bude znala sudbina i posljednje osobe s popisa nestalih, ne samo u Hrvatskoj nego i u drugim zemljama“, istaknuo je on.
Nije poznata sudbina još 2.322 osobe nestale na teritoriju Hrvatske od 1991. do 1995. godine, od čega su 1736 nestali hrvatski građani.
„Od gotovo šest i po tisuća osoba koje su bile prijavljene kao nestale na teritoriju Hrvatske, otkrivene je sudbina njih preko 4000, i to je dobar rezultat,“ kazala je predstavnica Međunarodnog odbora Crvenog križa Barbara Hintermann Marclay.
„Međutim, potreban je dalji rad, jer još uvijek nisu poznate lokacije na kojima su sahranjene osobe koje se vode kao nestale.“
Ministar hrvatskih branitelja Predrag Matić, koji resorno pokriva i pitanje nestalih, naglasio da to pitanje ostaje prioritet.
„Razgovori o rješavanju sudbina zatočenih i nestalih osoba prvo su i zadnje pitanje u svim razgovorima naših političara. Održali smo prvu tribinu u Negoslavcima u nazočnosti predstavnika obitelji nestalih, u nazočnosti predstavnika obaju crkava, političkih predstavnika i mještana, i to mislimo nastaviti diljem Hrvatske, gdje god postoje indicije i podaci da se nalaze nestale osobe“, rekao je Matić.
Tri otvorena pitanja
Predsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović pohvalila je za RSE najnovije ekshumacije posmrtnih ostataka Srba na Baniji i u Rajićima i ukupne napore u traganju za nestalim hrvatskim građanima srpske nacionalnosti, kao i rad resornog ministra Matića.
Predsjednica Udruženja obitelji Srba nestalih u Hrvatskoj Marica Šeatović, 18. srpanj 2012.
„Ministar tu jako pridonosi, on je jedan jako razuman čovjek i mislim da osjeća patnje bez obzira na naciju, da prema svakome ide iskreno i ljudski, i mislim da će se iskrenim i ljudskim pristupom puno više i napraviti“, ocjenjuje Šeatović.
Predsjedavajući kolegija direktora Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine Marko Jurišić kazao je za RSE kako se u Bosni i Hercegovini nikada nije desilo da najviši državni dužnosnici nazoče ovakvom skupu o nestalima, kako nema sredstava niti političke potpore, nego čak naprotiv.
„Prisutna je politizacija procesa traženja nestalih osoba koja poprima grozne razmjere, jer se samo priča o žrtvama iz vlastitog naroda, čime se naravno povrjeđuju sve ostale žrtve“, navodi Jurišić.
Predsjednik hrvatske Uprave za zatočene i nestale pukovnik Ivan Grujić kaže za RSE kako u su odnosima sa Srbijom još uvijek neriješena pitanja dostave njihovih informacija o mogućim grobnicama na nekad okupiranom teritoriju Hrvatske, informacija o mogućim grobnicama u Srbiji i dostave dokumentacije o nestalim osobama.
„Dakle, to su tri stvari koje mi držimo kao otvorena pitanja i koja se postavljaju već 10 godina. Podjednako tako, još jedno važno pitanje je informacija o premještenim masovnim grobnicama koje su premještene 1994. godine u organizaciji tadašnje JNA“, rekao je Grujić.