"Ćilim sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici - tradicijom protiv zaborava" naziv je izložbe koja je u četvrtak uveče otvorena u Domu Oružanih snaga BiH u Sarajevu.
Posjetioci će do 30. juna imati priliku pogledati 12 ćilima na kojima je ispisano više od 300 imena žrtava. Njihove autorice su žene, tačnije njih 50.
„Inicijativa da se rade ćilimi, kao nešto što godinama traje, potekla je od majki koje su izgubile djecu. One su htjele da naprave nešto što traje, i kad njih nestane da neko pita za žrtve. Svaki ćilim je unikatan i nosi simboliku. Jedan ćilim je posvećen prosvjetnim radnicima koji su nestali tokom pada Srebrenice. Drugi se, naprimjer, odnosi na djecu - tu su utkana imena nestale djece. Ako se na jednom ćilimu sa 20 imena nalaze osobe iz četiri familije, to govori o onom ukupnom ubijanju čitavih familija na području Srebrenice“, ističe za RSE direktorica nevladine organizacije „BOSFAM - Bosanska familija“ Munira Beba Hadžić.
Za jednu nestalu osobu se tkao mali ćilim različitih boja i motiva, te upisalo ime te osobe, a zatim se spajao u veći ćilim.
„Radili smo ćilime po uzoru na one bosanske. Svaki ćilim je priča za sebe. Iskreno, bilo je teško tkati, ali mi je drago da sam ostavila neki trag i time kazala da oni i dalje postoje u našim srcima“, kaže jedna od tkalja Mirsada Rasema Germić koja je tokom proteklog rata izgubila bliže rođake.
Do sada je kreirano 16 ćilima od kojih su četiri trenutno izložena u Sjedinjenim Američkim Državama. Želja organizatora je da se ove rukotvorine pokažu i u drugim gradovima kao podsjećanje na žrtve genocida.
„Ćilim sjećanja je obišao više mjesta van Bosne i Hercegovine, nego u samoj zemlji. Već su bili izloženi na Capitol Hill-u, Zagrebu, Tuzli i Srebrenici. Trenutno imamo četiri ćilima koja su u Americi postavljena u znak sjećanja na 11. juli. Ćilimi prenose poruku da porodice žrtava trebaju pravdu, a žrtve sjećanja“, zaključuje Hadžić.
(FOTOGALERIJA sa izložbe)
Posjetioci će do 30. juna imati priliku pogledati 12 ćilima na kojima je ispisano više od 300 imena žrtava. Njihove autorice su žene, tačnije njih 50.
„Inicijativa da se rade ćilimi, kao nešto što godinama traje, potekla je od majki koje su izgubile djecu. One su htjele da naprave nešto što traje, i kad njih nestane da neko pita za žrtve. Svaki ćilim je unikatan i nosi simboliku. Jedan ćilim je posvećen prosvjetnim radnicima koji su nestali tokom pada Srebrenice. Drugi se, naprimjer, odnosi na djecu - tu su utkana imena nestale djece. Ako se na jednom ćilimu sa 20 imena nalaze osobe iz četiri familije, to govori o onom ukupnom ubijanju čitavih familija na području Srebrenice“, ističe za RSE direktorica nevladine organizacije „BOSFAM - Bosanska familija“ Munira Beba Hadžić.
Za jednu nestalu osobu se tkao mali ćilim različitih boja i motiva, te upisalo ime te osobe, a zatim se spajao u veći ćilim.
„Radili smo ćilime po uzoru na one bosanske. Svaki ćilim je priča za sebe. Iskreno, bilo je teško tkati, ali mi je drago da sam ostavila neki trag i time kazala da oni i dalje postoje u našim srcima“, kaže jedna od tkalja Mirsada Rasema Germić koja je tokom proteklog rata izgubila bliže rođake.
Do sada je kreirano 16 ćilima od kojih su četiri trenutno izložena u Sjedinjenim Američkim Državama. Želja organizatora je da se ove rukotvorine pokažu i u drugim gradovima kao podsjećanje na žrtve genocida.
„Ćilim sjećanja je obišao više mjesta van Bosne i Hercegovine, nego u samoj zemlji. Već su bili izloženi na Capitol Hill-u, Zagrebu, Tuzli i Srebrenici. Trenutno imamo četiri ćilima koja su u Americi postavljena u znak sjećanja na 11. juli. Ćilimi prenose poruku da porodice žrtava trebaju pravdu, a žrtve sjećanja“, zaključuje Hadžić.
(FOTOGALERIJA sa izložbe)
Izložba 'Ćilim sjećanja na žrtve genocida u Srebrenici'