Liderima republikanaca i demokrata u Kongresu SAD ostaje još samo nekoliko sati da postignu dogovor kojim se sprečilo povećanje poreza i smanjenje potrošnje od 1 januara. U suprotnom, SAD preti takozvana „fiskalna litica“, koja bi mogla da je gurne u novu recesiju.
Nakon poslednje runde intenzivnih pregovora u Senatu u subotu, ključne tačke sporenja ostale su, prema nezvaničnim informacijama, koji je prag za uvođenje većih poreza, kao i nasledne takse.
Ukoliko ne bude dogovora u ponedeljak, očekuje se da će senatori glasati o rezervenom privremenom planu koji je predložio predsednik Barak Obama.
To bi značilo da se porodicama koje zarađuju manje od 250 hiljada dolara ne bi povećao porez. Istovremeno bi se produžila isplata beneficija za nezaposlene, ali bi se za kasnije ostavilo pitanje rezanja potrošnje.
U ponedeljak se sastaju i Senat, u kome većinu imaju Demokrate, i Predstavnički dom, gde Republikanci imaju kontrolu. Lider republikanske većine u Predstavničkom domu Džon Bejner (John Boehner), insistira da Senat povuče prvi potez.
Republikanci i Demokrate se već mesecima preganjaju kako da spreče automatsko povećanje poreza i smanjenje potrošnje. U slučaju izostanka dogovora, svaka američka porodica će to osetiti po svom džepu jer će porezi biti povećani najmanje dve hiljade dolara godišnje u proseku, odnosno ukupno više od 500 milijardi dolara. Istovremeno, troškovi za odbranu i domaće programe biće smanjeni za 109 milijardi dolara.
Lider demokratske većine u Senatu Hari Rid (Harry Reid) i vođa republikanske manjine Mič Mekonel (Mitch McConnell) intenzivno su razgovarali tokom vikenda.
Oni su u obraćanju javnosti istakli da nisu približili stavove o ključnim pitanjima.
Međutim, kasnije, u nedelju veče, predstavnici Republikanaca su saopštili da odustaju od predloga da se uspore povećenja prinadležnosti za primaoce socijalne pomoći.
Senator Mekonel je kazao da je zatražio da potpredsednik SAD Džo Bajden (Joe Biden) pomogne u prevazilaženju blokade.
Lider demorkatske većine Hari Rid kaže da u ovom trenutku nije u mogućnosti da predloži kontra rešenje.
“Lider Republikanaca mi je upravo rekao da će raditi zajedno sa potpredsednikom. Želim im uspeha u tome. U međuvremenu, ja ću nastojati da pripremim kontrapredlog”.
U intervjuu za NBC u nedelju, Obama je kazao da je njegov prioritet da se spreči povećanje poreza za srednju klasu.
On je optužio Republikance za blokadu.
“Republikanci kažu da je njihov prioritet da osiguraju da se na ozbiljan način suočimo sa budžetskim deficitom, ali oni se tako ponašaju tako da ispada da im je najvažnije da se spreči povećanje poreza za najbogatije Amerikance. Međutim, važno je da čuju šta misle američki građani”.
Koreni sadašnje blokade sežu do 2011. godine, kada dve strane nisu uspele da se dogovore oko limita za zaduživanje vlade kao i smanjenja budžetskog deficita. Republikanci i Demokrate su se tada jedino uspeli dogovoriti da odlože teške odluke za kraj 2012.
Po zakonu iz 2010. godine, ako demokrate i republikanci ne uspeju da postignu dogovor o saveznom budžetu 1. januara automatski stupa na snagu bezbednosni mehanizam, tzv. fiskalna litica, odnosno automatsko podizanje poreza i smanjivanje državne potrošnje, koje bi moglo odvesti SAD u recesiju.
Komentatori ističu da čak i ako se postigne sporazum oko poreza, to će imati neznatni efekat na rešavanje suštinskog problema smanjenja deficita i određivanja granice za zaduživanje vlade, tako da će se politička trvenja nastaviti i u narednoj godini.
Nakon poslednje runde intenzivnih pregovora u Senatu u subotu, ključne tačke sporenja ostale su, prema nezvaničnim informacijama, koji je prag za uvođenje većih poreza, kao i nasledne takse.
Ukoliko ne bude dogovora u ponedeljak, očekuje se da će senatori glasati o rezervenom privremenom planu koji je predložio predsednik Barak Obama.
To bi značilo da se porodicama koje zarađuju manje od 250 hiljada dolara ne bi povećao porez. Istovremeno bi se produžila isplata beneficija za nezaposlene, ali bi se za kasnije ostavilo pitanje rezanja potrošnje.
U ponedeljak se sastaju i Senat, u kome većinu imaju Demokrate, i Predstavnički dom, gde Republikanci imaju kontrolu. Lider republikanske većine u Predstavničkom domu Džon Bejner (John Boehner), insistira da Senat povuče prvi potez.
Republikanci i Demokrate se već mesecima preganjaju kako da spreče automatsko povećanje poreza i smanjenje potrošnje. U slučaju izostanka dogovora, svaka američka porodica će to osetiti po svom džepu jer će porezi biti povećani najmanje dve hiljade dolara godišnje u proseku, odnosno ukupno više od 500 milijardi dolara. Istovremeno, troškovi za odbranu i domaće programe biće smanjeni za 109 milijardi dolara.
Lider demokratske većine u Senatu Hari Rid (Harry Reid) i vođa republikanske manjine Mič Mekonel (Mitch McConnell) intenzivno su razgovarali tokom vikenda.
Oni su u obraćanju javnosti istakli da nisu približili stavove o ključnim pitanjima.
Međutim, kasnije, u nedelju veče, predstavnici Republikanaca su saopštili da odustaju od predloga da se uspore povećenja prinadležnosti za primaoce socijalne pomoći.
Senator Mekonel je kazao da je zatražio da potpredsednik SAD Džo Bajden (Joe Biden) pomogne u prevazilaženju blokade.
Džo Bajden
“Zabrinut sam što ovde ne postoji osećaj o urgentnosti situacije. Ulog je izuzetno veliki da bi se nastavila politička nadmudrivanja Ne postoji nijedno pitanje koje nije moguće rešiti. Izgleda da je tačka sporenja spremnost, interes ili hrabrost da se postigne sporazum”.Lider demorkatske većine Hari Rid kaže da u ovom trenutku nije u mogućnosti da predloži kontra rešenje.
“Lider Republikanaca mi je upravo rekao da će raditi zajedno sa potpredsednikom. Želim im uspeha u tome. U međuvremenu, ja ću nastojati da pripremim kontrapredlog”.
U intervjuu za NBC u nedelju, Obama je kazao da je njegov prioritet da se spreči povećanje poreza za srednju klasu.
On je optužio Republikance za blokadu.
“Republikanci kažu da je njihov prioritet da osiguraju da se na ozbiljan način suočimo sa budžetskim deficitom, ali oni se tako ponašaju tako da ispada da im je najvažnije da se spreči povećanje poreza za najbogatije Amerikance. Međutim, važno je da čuju šta misle američki građani”.
Koreni sadašnje blokade sežu do 2011. godine, kada dve strane nisu uspele da se dogovore oko limita za zaduživanje vlade kao i smanjenja budžetskog deficita. Republikanci i Demokrate su se tada jedino uspeli dogovoriti da odlože teške odluke za kraj 2012.
Po zakonu iz 2010. godine, ako demokrate i republikanci ne uspeju da postignu dogovor o saveznom budžetu 1. januara automatski stupa na snagu bezbednosni mehanizam, tzv. fiskalna litica, odnosno automatsko podizanje poreza i smanjivanje državne potrošnje, koje bi moglo odvesti SAD u recesiju.
Komentatori ističu da čak i ako se postigne sporazum oko poreza, to će imati neznatni efekat na rešavanje suštinskog problema smanjenja deficita i određivanja granice za zaduživanje vlade, tako da će se politička trvenja nastaviti i u narednoj godini.