Pišu: Nebojša Kolak i Srgjan Stojančov
"Film je zabranjen u Makedoniji", ponavlja reditelj Jani Bojadži autor filma "Ruganje Hristu", iako ostvarenje koje potpisuje nije doživjelo formalnu zabranu u Sjevernoj Makedoniji.
Namjera da se tako nešto učini je postojala. Naime, Ministarstvo kulture je preko Državnog pravobranilaštva podnijelo zahtjev da se odredi vremenski period u kom film ne bi smio da se prikazuje. Ocjena ove institucije je bila da ovo filmsko ostvarenje sadrži elemente etničkih uvreda, što za posljedicu može imati međuetničke tenzije.
No, samo što je zahtjev i stigao do nadležnog Osnovnog suda 2 u Skoplju, pred početak samog procesa, Pravobranilaštvo ga je povuklo pošto su sproveli, kako su objasnili, detaljne analize.
Nesporno je, međutim, da se suočilo sa ograničenjima, diskusijama, pa i pritiscima, zbog čega Bojadži navodi da je ovaj dramatični film izazvao političku dramu.
Od Montreala do Trebinja
Kontroverzni igrani film "Ruganje Hristu" prikazan je na upravo završenom filmskom festivalu u Trebinju, u Bosni i Hercegovini.
U zemlji svog nastanka, to jest u njenom glavnom gradu Skoplju, prikazan je oktobra 2018. godine, na festivalu Kinenova. Ministarstvo kulture više ne finansira ovu i još desetak sličnih manifestacija.
Treba podvući i da je film "Ruganje Hristu" finansiran sa 290.000 evra, a sredstva za njegovo snimanje odobrila je jednim dijelom aktuelna Vlada Sjeverne Makedonije.
Svjetsku premijeru je imao na Filmskom festivalu u Montrealu (Kanada), takođe oktobra prošle godine, gdje je ponio i nagradu za inovaciju.
Film govori o pripadniku makedonske dijaspore u Francuskoj. Glavni junak se vraća u domovinu zbog smrti oca, koji je porijeklom iz Egejske Makedonije, današnje Grčke, a potom prolazi kroz različite situacije kroz koje se ilustruje međuetnička podijeljenost i složenost današnjeg makedonskog društva.
"Film se ne prikazuje u Makedoniji, film je zabranjen od strane direktora Agencije za film (Gorjan Tozija, prim. red.), od strane tadašnjeg ministra kulture (Asaf Ademi, bivši ministar kulture, prim. red.), koji su napravili tri pres-konferencije da bi rekli da su zabranili film", kaže Bojadži.
Navodi i da su na tim konferencijama novinari postavljali pitanje da li su gledali film.
"I na pitanje, postavljeno na sve te tri konferencije, direktoru Agencije za film države Makedonije, ministru kulture Makedonije i predsjedniku Vlade - da li su gledali film koji zabranjuju - oni su odgovorili da nisu", ističe reditelj filma.
Bojadži: Film se ne prikazuje u Makedoniji
Jani Bojadži tvrdi da je i sam bio izložen pritiscima.
"Mene su proganjali, imao sam zabrane, nisam mogao da izađem na ulicu, plašio sam se za svoj život", kaže on.
Problemi u distribuciji
Kada je o poslu riječ, Teatar u Velesu je prekinuo saradnju sa Bojadžijom tokom rada na pripremi ruskog klasika, Gogoljevog "Revizora".
Bojadžijev otac je, u oktobru, u vrijeme premijere filma u skopskoj Kinenovi, priveden. Policija je tvrdila da to nema veze sa filmom, te da je stariji Bojadži priveden zbog navodne povezanost sa švercom artefakata pronađenih na arheološkim lokalitetima u Sjevernoj Makedoniji. Po policijskim podacima, tada je privedeno ukupno 13 osumnjičenih, u okviru procesa koji još traje.
Todorovski: Stid me je
Ljupčo Todorovski, glavni glumac u filmu "Ruganje Hristu", kaže da ga je stid šta se sve dešava sa filmom u njegovoj državi.
"Nemam mišljenje, imam veliku količinu stida, jer slučajno živim u jednom društvu u kome se na tihi i podli način sprečava umjetnička sloboda izražavanja i svi na Balkanu, manje ili više, živimo u političkim, politokratskim državama, gde određena grupa ljudi, koji sebe nazivaju političkim partijama, odlučuje o našim životima", komentariše Todorovski.
Pročitajte i ovo: Svečano otvoren 25. Sarajevo Film FestivalTodorovski dodaje da se ne stidi što glumi u ovom filmu, posebno zbog toga što je akter jedne filmske priče koji govori o važnim temama koje muče Makedonce, a u moru svjetskih filmova koji ne govore ni o čemu i za koje se daje novac.
"Nezavisno kakva je umjetnička vrijednost, to možemo da diskutujemo, svakog filma, ali o bitnosti teme, ja na taj način mislim da ispunjavam dug prema sebi prije svega i prema svom narodu, ili prema publici, ili prema onima koji plaćaju porez i ja vjerujem da će mnogi pronaći sebe i svoju državu u ovome o čemu pričam", konstatuje Todorovski.