Novi virus širi se van Kine, više od dvije stotine oboljelih
Kineski zvaničnici identifikovali su infekciju, koja se prvenstveno pojavila u Wuhanu kao korona virus koji je doveo do epidemije upale pluća, no mnogo toga ostaje nepoznato o ovom virusu. Preko 600 stotina osoba je zaraženo, a 18 ih je umrlo. Slučajevi virusa zabilježeni su i u Sjedinjenim Državama, Vijetnamu i Singapuru, a svi zaraženi su građani kineskog grada Vuhana, koji je epicentar virusa. Taj i još nekoliko gradova u Kini vlasti su zatvorile i savjetovali građanima da ne putuju, tokom intenzivnog perioda putovanja za vrijeme kineske Nove godine. Ribarnica za koju se sumnja da je početna tačka širenja virusa, zatvorena je od 11. januara kako bi spriječili još veću epidemiju.
Greška servera
Greška na serveru. Molimo obratite se timu sa podšku.
Molim koristite naš pretraživač kako biste pronašli traženi sadržaj
Institut za javno zdravlje "Dr Milan Jovanović Batut" preporučio je u četvrtak građanima Srbije da zbog zaraze korona virusom koja se pojavila u Kini otkažu ili odlože putovanje u tu zemlju.
Pročitajte i ovo: Slučajevi korona virusa u Singapuru i Vijetnamu, grad Vuhan zatvorenRat klanova: Likvidacije i pred porodicama
Novi obračun crnogorskih kriminalnih klanova odnio je dva života u Atini, gdje su ubijeni Stevan Stamatović i Igor Dedović, koji su prethodnih godina kroz medije označavani kao visokorangirani članovi takozvanog "škaljarskog klana".
U odnosu na prethodna ubistva, koja imaju pečat mafijaških obračuna, ovoga puta su likvidacije počinjene pred članovima porodica žrtava. Šta se zna o ratu klanova i nekima od ubijenih?
Most: Da li će Milanović odbaciti Herceg-Bosnu?
U najnovijem Mostu Radija Slobodna Evropa razgovaralo se o tome da li će izbor Zorana Milanovića za predsjednika Hrvatske uticati na poboljšanje odnosa između Bosne i Hercegovine i Hrvatske?. Sagovornici su bili dva politička analitičara - Žarko Puhovski, dugogodišnji profesor Filozofskog fakulteta u Zagrebu, i Slavo Kukić, profesor Sveučilišta u Mostaru.
Bilo je riječi o tome da li su opravdana očekivanja bošnjačkih političara da će Milanović imati pozitivniji stav prema Bosni i Hercegovini nego njegova prethodnica, da li će Milanović podržavati lidera bosanskohercegovačkih Hrvata Dragana Čovića i pored toga što je Čović vodio žestoku kampanju protiv njega, kakav će biti Milanovićev odnos prema afirmaciji Herceg Bosne i slavljenju njenih čelnika koje je Haški tribunal osudio kao ratne zločince?
Novoizabrani predsjednik Hrvatske Zoran Milanović
Procentualne šanse preživljavanja genocida u Srebrenici
Šehida Abdurahmanović, kojoj je u genocidu u Srebrenici ubijen muž i još desetak članova porodice, smatra veoma bitnim što su porodice žrtava u Udruženju "Pokret majki enklava Srebrenica i Žepa" Evropskom sudu za ljudska prava u Strasbourgu podnijele tužbu protiv države Holandije.
"I koje je to poniženje žrtava kad oni kažu na presudu koju bude donio sud, na neku cifru koju će sud da odredi žrtvama, oni od toga priznaju samo deset posto", kaže Šehida.
Tužba je podnesena u ponedjeljak, 20. januara, a radi se zapravo o žalbi na presudu Vrhovnog Suda Holandije koji je 19. jula 2019. godine presudio da je Holandija imala "vrlo ograničenu" odgovornost za genocid koji su srpske snage počinile 1995. godine u Srebrenici. Naime, Sud je odlučio da vjerovatnoća u okviru koje bi likvidirani muškarci mogli preživjeti da ih je holandski bataljon zaštitio nakon pada Srebrenice sada iznosi deset posto. Šta se traži od Evropskog suda?
Vaš browser nepodržava HTML5
Šta se desilo u Srebrenici
Arsenijević: NIN-ova nagrada i ljudi koji traže svoje neprijatelje
Poziv na bojkot NIN-ove nagrade došao je dan pre nego što je ona dodeljena (za 2019.) Saši Iliću za roman „Pas i kontrabas“. To je pokrenulo rasprave o najprestižnijoj srpskoj književnoj nagradi koja se već 66 godina dodeljuje za najbolji roman.
U apelu koji je potpisalo osamnaest pisaca, među kojima se našao i režiser Emir Kusturica, kao i bivši dobitnici NIN-ove nagrade Vladimir Tabašević i Miro Vuksanović, u pitanje se dovodi izbor žirija, navodeći da u njemu sede "što stručno, što moralno, a najčešće i stručno i moralno nekompetentni ljudi".
Zbog toga, ova grupa autora traži od izdavača da ubuduće dela pisaca koje objavljuju ne prijavljuju za nagradu.
Pisca, Vladimira Arsenijevića, i samog dobitnika NIN-ove nagrade 1994. godine za roman U potpalublju za rubriku Zašto? Radija Slobodna Evropa pitali smo – Zašto se sada dovodi u pitanje NIN-ova nagrada?
Ilustrativna fotografija