Mladi iz Srbije i Hrvatske u Vukovaru su organizovali akciju obnove Evropskog doma, a ideja ovog simboličnog gesta je obnova i izgradnja odnosa, koji su zasnovani na razumevanju nedavne prošlosti i dijalogu o tome.
„Poslali bismo poruku da je važno jasno i objektivno sagledati i znati ono što se dešavalo u prošlosti i sa ljudima otvoreno pričati o onome o čemu se možda i ne slažete, kako bi smo imali bilo kakvu normalizaciju odnosa u regionu“, kaže Dušan Lopušina, predstavnik Inicijative mladih Srbije koji je trenutno u Vukovaru.
„Mislim da granice tu ne bi trebalo da predstavljaju neku preveliku, nego samo administrativnu prepreku, u smislu prelaženja granice. A prave granice postoje samo u ljudima. Ako ih mladi jednom zauvek ukinu, više neće postojati“, rekao nam je Sven Milekić iz Inicijative mladih Hrvatske.
Nešto više od 20 godina nakon rušenja Vukovara do temelja, čemu je prethodilo 87 dana opsade i granatiranja od strane pripadnika vojske JNA, paravojnih jedinica iz Srbije i jedinica Teritorijalne odbrane, mladi iz Srbije, zajedno sa vršnjacima iz Hrvatske, rade na obnovi Evropskog doma, čija je zgrada 1991. godine teško oštećena.
Nakon zajedničkog rada koji simbolizuje obnovu i izgradnju odnosa, organizovan je i javni školski čas "Multiperspektivnost povijesti/istorije", na kome su istoričari, mladi iz Hrvatske i Srbije i zvaničnici grada, govorili o problemima proizašlim iz ratova.
Ti problemi, smatraju Lopušina i Milekić, i dalje opterećuju društva, a posebno mlade Vukovara.
„Mladi mogu i treba da sarađuju. O nedavnoj prošlosti treba otvoreno pričati, ljudi treba da razumeju jedni druge i da o tome objektivno razgovaraju bez obzira na razne impute koji stižu iz javnosti, okoline, medija... “, kaže Lopušina
„To je zapravo prilika da mladi pričaju o temama o kojima nemaju priliku da svakodnevno pričaju i na taj način rade na poboljšanju odnosa mladih, jer i sa jedne i sa druge strane imaju ogroman potencijal za dobre odnose“, dodaje Milekić.
Redak primer suočavanja s prošlošću
Grad Vukovar je podržao akciju Inicijativa Hrvatske i Srbije i u javnom školskom času učestvovala je i dogradonačelnica Danijela Stanković
Akcija poput simbolične obnove jedne zgrade porušene u ratu, redak je, međutim, primer zajedničkog angažovanja mladih na suočavanju s prošlošću, a taj posao je u Srbiji po pravilu na nevladinom sektoru.
Istraživanja, istovremeno, upozoravaju na posledice takvog odnosa zvaničnika - ankete, naime, pokazuju da se kod mladih, usled neznanja, javlja distanca prema vršnjacima iz regiona, dok kod generacije njihovih roditelja nastupa neka vrsta trenda zaborava.
Dušan Lopušina ukazuje da mladi nisu ni imali mnogo prilike da saznaju o onome što se događalo pre oko dve decenije.
„Nemaju prilike da saznaju tokom formalnog obrazovanja, nemaju prilike mnogo da saznaju ni iz medija, barem ne koliko bi trebalo, tako da mladi imaju neke preuzete stavove i priče koje su čuli, bez nekog daljeg preispitivanja i bez nekog daljeg razmišljanja o tome. Tako da, čim se u razgovorima o dešavanjima iz prošlosti pomene neka onako ključna reč, koja odzvanja i na koju svi odreaguju, svaki dijalog prestaje. Zato mislim da je ovakva akcija, u tom smislu, vrlo važna“, kaže Lupošina, a Sven Milekić dodaje da se nada da će ovakve akcije postati masovnije.
„Inicijative u Hrvatskoj i Srbiji će definitivno raditi na tim stvarima i već zapravo i rade. Godinama se rade neki manji projekti i manje stvari kojima se poboljšavaju odnosi. Možda nije toliko masovno koliko bi trebalo biti, nisu ni eksponirane koliko bi trebalo biti, ali se definitivno radi nešto“, kaže Milekić.
A kada mladi odu iz Vukovara, osim novih prijateljstava i boljeg razumevanja nedavne prošlosti, iza njih će ostati i malo lepši grad
„Posađuju se mali čempresi, počupana je stara loza i stavlja se živica od čempresa. Sve će to sada lepo izgledati“, rekao je Sven Milekić iz Inicijative mladih Hrvatske
„Poslali bismo poruku da je važno jasno i objektivno sagledati i znati ono što se dešavalo u prošlosti i sa ljudima otvoreno pričati o onome o čemu se možda i ne slažete, kako bi smo imali bilo kakvu normalizaciju odnosa u regionu“, kaže Dušan Lopušina, predstavnik Inicijative mladih Srbije koji je trenutno u Vukovaru.
„Mislim da granice tu ne bi trebalo da predstavljaju neku preveliku, nego samo administrativnu prepreku, u smislu prelaženja granice. A prave granice postoje samo u ljudima. Ako ih mladi jednom zauvek ukinu, više neće postojati“, rekao nam je Sven Milekić iz Inicijative mladih Hrvatske.
Nešto više od 20 godina nakon rušenja Vukovara do temelja, čemu je prethodilo 87 dana opsade i granatiranja od strane pripadnika vojske JNA, paravojnih jedinica iz Srbije i jedinica Teritorijalne odbrane, mladi iz Srbije, zajedno sa vršnjacima iz Hrvatske, rade na obnovi Evropskog doma, čija je zgrada 1991. godine teško oštećena.
Nakon zajedničkog rada koji simbolizuje obnovu i izgradnju odnosa, organizovan je i javni školski čas "Multiperspektivnost povijesti/istorije", na kome su istoričari, mladi iz Hrvatske i Srbije i zvaničnici grada, govorili o problemima proizašlim iz ratova.
Ti problemi, smatraju Lopušina i Milekić, i dalje opterećuju društva, a posebno mlade Vukovara.
„Mladi mogu i treba da sarađuju. O nedavnoj prošlosti treba otvoreno pričati, ljudi treba da razumeju jedni druge i da o tome objektivno razgovaraju bez obzira na razne impute koji stižu iz javnosti, okoline, medija... “, kaže Lopušina
„To je zapravo prilika da mladi pričaju o temama o kojima nemaju priliku da svakodnevno pričaju i na taj način rade na poboljšanju odnosa mladih, jer i sa jedne i sa druge strane imaju ogroman potencijal za dobre odnose“, dodaje Milekić.
Redak primer suočavanja s prošlošću
Grad Vukovar je podržao akciju Inicijativa Hrvatske i Srbije i u javnom školskom času učestvovala je i dogradonačelnica Danijela Stanković
Danijela Stanković, foto: vukovar-vu.com
„Smatram da je poprilično dobro, kvalitetno i potrebno da su mladi ti koji pokreću takve aktivnosti, s obzirom da su možda malo drugačije shvatili sve ono što se dogodilo i imali jedan preiod od oko 20 godina da drugačije žive, da vide drugačiji svet i da počnu jedan novi život. Mislim da je akcija dobro prihvaćena u celokupnoj zajednici i gradu Vukovaru“, rekla je dogradonačelnica Vukovara.Akcija poput simbolične obnove jedne zgrade porušene u ratu, redak je, međutim, primer zajedničkog angažovanja mladih na suočavanju s prošlošću, a taj posao je u Srbiji po pravilu na nevladinom sektoru.
Istraživanja, istovremeno, upozoravaju na posledice takvog odnosa zvaničnika - ankete, naime, pokazuju da se kod mladih, usled neznanja, javlja distanca prema vršnjacima iz regiona, dok kod generacije njihovih roditelja nastupa neka vrsta trenda zaborava.
Dušan Lopušina ukazuje da mladi nisu ni imali mnogo prilike da saznaju o onome što se događalo pre oko dve decenije.
„Nemaju prilike da saznaju tokom formalnog obrazovanja, nemaju prilike mnogo da saznaju ni iz medija, barem ne koliko bi trebalo, tako da mladi imaju neke preuzete stavove i priče koje su čuli, bez nekog daljeg preispitivanja i bez nekog daljeg razmišljanja o tome. Tako da, čim se u razgovorima o dešavanjima iz prošlosti pomene neka onako ključna reč, koja odzvanja i na koju svi odreaguju, svaki dijalog prestaje. Zato mislim da je ovakva akcija, u tom smislu, vrlo važna“, kaže Lupošina, a Sven Milekić dodaje da se nada da će ovakve akcije postati masovnije.
„Inicijative u Hrvatskoj i Srbiji će definitivno raditi na tim stvarima i već zapravo i rade. Godinama se rade neki manji projekti i manje stvari kojima se poboljšavaju odnosi. Možda nije toliko masovno koliko bi trebalo biti, nisu ni eksponirane koliko bi trebalo biti, ali se definitivno radi nešto“, kaže Milekić.
A kada mladi odu iz Vukovara, osim novih prijateljstava i boljeg razumevanja nedavne prošlosti, iza njih će ostati i malo lepši grad
„Posađuju se mali čempresi, počupana je stara loza i stavlja se živica od čempresa. Sve će to sada lepo izgledati“, rekao je Sven Milekić iz Inicijative mladih Hrvatske