Istospolni par iz Zagreba ne odustaje od namjere da udomi dijete, nakon što je lokalni centar za socijalnu skrb odbio poštovati sudsku presudu koja im daje za pravo da to učine.
Dok resorno državno ministarstvo i dalje poziva građane da udomljuju i usvajaju djecu, istospolni par, registrirani partneri Mladen Kožić i Ivo Šegota već treću godinu bezuspješno vode bitku da im se dopusti udomljavanje, a potom i usvajanje jednog djeteta.
Kada su podnijeli zahtjev, zagrebački Centar za socijalnu skrb odbio ih je tvrdeći da zakon ne predviđa da članovi registriranog partnerstva udomljuju i usvajaju djecu.
Na njihovu žalbu, zagrebački Upravni sud donio je u prosincu prošle godine obavezujuću presudu po kojoj nadležno Ministarstvo demografije i obitelji mora donijeti odluku da istospolni bračni par Ivo Šegota i Mladen Kožić imaju pravo biti udomitelji djece, što je prvi takav slučaj u Hrvatskoj.
Međutim Centar za socijalnu skrb se ne obazire na presudu, već i dalje odbija njihov zahtjev, uz, kako kažu, obraloženje ravnateljice da razumije što je sud rekao, ali da se ona s time ne slaže.
Ministrica bez komentara
Resorna ministrica Vesna Bedeković nije željela komentirati odluku zagrebačkog Centra za socijalnu skrb, jer je – kaže – centar autonoman, pa ona ne može ulaziti u njegovu nadležnost.
Danijel Martinović kaže kako će se par ponovo žaliti istom sudu
Koordinator udruge Dugine obitelji Daniel Martinović najavljuje za Radio Slobodna Evropa (RSE) da će se par žaliti resornom ministarstvu, pod koje spada i ovaj centar za socijalnu skrb i da će sve na kraju najvjerojatnije opet završiti na Upravnom sudu, što ne mora biti loše.
"Nekakva nada i je u tome da će Upravni sud ponoviti svoju presudu. Oni i ne mogu presuditi drugačije, kada su već u prvoj presudi rekli – ukoliko se sve to ne razriješi - da će sud preuzeti na sebe donošenje odluke prema meritumu stvari, dakle jesu li oni podobni biti udomitelji, a ne koje su oni seksualne orijentacije, to jest jesu li oni u životnom partnerstvu ili nisu", konstatira Martinović.
Pročitajte i ovo: Prva sudska odluka o udomiteljstvu za LGBTIQ par u HrvatskojTužba protiv ravnateljice
Pravnica i aktivistica za ljudska prava Sandra Benčić za Radio Slobodna Europa kaže da je reagirala tužbom protiv ravnateljice zagrebačkog Centra za socijalnu skrb, jer to nije prvi slučaj s kojim joj dolaze građani suočeni sa činjenicom da tijela javne vlasti u Hrvatskoj ne poštuju odluke domaćeg pravosuđa.
"Sud je", podsjeća Sandra Benčić, "rekao da centar mora uzeti njihov zahtjev u razmatranje, jer da oni imaju pravo podnijeti zahtjev kao bilo tko drugi, a da centar o tom zahtjevu treba meritorno odlučiti".
"A što centar za socijalnu skrb, odnosno njegova ravnateljica rade? Ne odlučuje meritorno, nego odbacuje zahtjev. I još pritom izuzetno obijesno kaže da razumije što je sud rekao, ali da se ona s time ne slaže, da i dalje misli da oni nemaju pravo podnijeti zahtjev, pa da će tako i odlučiti! Dakle, to nije samo neznanje ili nerazumijevanje nekog tijela u sustavu javne vlasti nego namjerno ignoriranje i zanemarivanje i kontriranje odlukama sudske vlasti", naglašava aktivistica Benčić.
Pročitajte i ovo: LGBTQI u Hrvatskoj: 'Ne bojimo se pokazati da postojimo'Martinović ovako komentira aktualnu ogluhu vladajućih na ovaj slučaj:
"Mi smo njima samo jedna točka od svih tih za njih polarizirajućih tema o kojima se kao ne želi razgovarati, dok se iz naše perspektive radi o dvije odrasle osobe koje žele pomoći da se udome djeca koja su sada u institucijama, koja u tim institucijama provode dane i večeri i kojima će djetinjstvo biti time označeno, i uopće se o tome ne razmišlja. To je ono što je na kraju krajeva najgore."
U Hrvatskoj je 2014. godine donesen Zakon o životnom partnerstvu koji omogućuje legalizaciju istospolne veze sa gotovo svim pravima kao i klasični brak, osim naziva i nemogućnosti usvajanja djece.
Prvo životno partnerstvo u Hrvatskoj je sklopljeno 5. rujna 2014. godine. Prema službenim podacima Ministarstva uprave, do 30. lipnja 2019. bilo je 312 sklopljenih životnih partnerstava.
Prema podacima Udruge Dugine obitelji, broj djece u hrvatskim domovima za nezbrinutu djecu raste iz godine u godinu. Početkom 2019. godine u domovima ih je bilo čak 1.000.