Novi zakon o sukobu interesa u institucijama BiH po svemu sudeći neće još neko vrijeme ugledati svjetlo dana. Jedan od razloga je što su se parlamentarci u Zastupničkom domu državnog Parlamenta pobunili protiv rješenja koja omogućavaju da se iz sukoba interesa isključi najbliža rodbina izabranih zvaničnika, te interesne grupe povezane sa njima. Iako je postojeći zakon, kako navode zagovornici novog, rigidan, i u njemu je, kako je praksa pokazala, bilo rupa i propusta. BiH treba rješenje kojim će se spriječiti zloupotrebe, koje su danas normalna pojava.
„Moramo intervenirati po svemu onome što nije valjalo u dosadašnje vrijeme i to promijeniti. A to možete promijeniti s ljudima koje vi znate, u koje vi imate povjerenje i koji su stručni. Jedan od tih je i sam gospodin Šušnjar, moj šura.“
Tako je Zvonko Jurišić, predsjednik HSP i poslanik u Parlamentu BiH, svojevremeno, za povjerljivog saradnika u Nadzornom odboru Naftnih teminala FBiH dobio ženinog brata, Zvonimira Šušnjara. U tome nije vidio ništa sporno, pa ni sukob interesa. A i što bi kada je to, po priznanju izabranih zvaničnika u državnom Parlamentu, opšteprihvaćena praksa.
„Pa svi ste vi svjedoci, u svim institucijama da se ovdje oslovljava na svim jezicima: zdravo tetak, kako je strina, gdje si, tata, babo, hoćemo li kafu, amidža, jesi li juče bio na poslu... Diplomatija prepuna sukoba interesa - svi svoje porodice zaposlili - tetka savjetnik u jednoj ambasadi, sin ataše u drugoj zemlji, amidžić u trećoj tamo nešto... I niko ne kaže da je to sukob interesa, a sve svoje članove porodice udomili. To je najveći sukob, zloupotreba svih mogućih zakona, nepotizam, kako hoćete zovite ga“, ovako Slavko Jovičić, zastupnik SNSD-a, tokom rasprave o novom zakonu o sukobu interesa opisuje stanje.
Ako se tome doda i indirektna korist koju je prema novom prijedlogu zakona moguće pribaviti najbližima, jasno je zašto se oko ovog pitanja vodila žučna rasprava. Rješenje, koje ipak nije prošlo, ali se za njega žestoko lobiralo, bilo je besmisleno. Tako ga vidi zastupnik SDA Šefik Džaferović.
„Ključna stvar za mene je brisanje bliskih srodnika iz situacija sukoba interesa. Dosadašanje rješenje je bilo da izabrani zvaničnik ima određene zabrane, ali je u posebnom članu pisalo da se iste te zabrane odnose i na bliske srodnike. A bliski srodnici su bračni drug, djeca i roditelji izabranog zvaničnika. To je sada brisano. Zatim su ukinute interesno povezane osobe i pitanje sankcija je liberalizirano na jedan način koji je za mene neprihvatljiv“, ističe Džaferović.
Po jedan predlagač iz SDP-a BiH, SNSD-a i HDZ-a BiH autori su spornog zakona. Stari je, kako navodi zastupnica SDP-a Nermina Zaimović Uzunović, bio prestrog.
„Najvažnija promjena u tom zakonu je da smo mi, rukovodeći se preporukama međunarodnih organizacija, ukinuli pravo zabrane kandidovanja, jer je to naš postojeći zakon činilo najrigidnijim u cijeloj regiji. Iz tog razloga je to jednoglasno ukinuto i napravljene su alternativne sankcije“, navodi ona.
Sankcije na nivou saobraćajnog prekršaja
Tako je kreiran zakon koji, da je prošao, izabranim zvaničnicima i njihovim bliskim srodnicima ne bi uzeo više od maksimalno 5.000 eura, i to tek nakon što bi bili upozoreni da krše zakon. Tako je, smatra izvršni direktor Transparnecy Internationala Srđan Blagovčanin, namjera bila ukinuti sukob interesa. Prijedlogom, koji je još aktivan, sada u Domu naroda sukoba interesa skoro da i nema.
„Na takav način će praktično sukob interesa postati isključivo teoretsko pitanje, sankcije će biti potpuno ukinute, biće simbolične – dakle biće na nivou saobraćajnog prekršaja, tako da će se ljudima koji se nalaze u poziciji da su u sukobu interesa isplatiti da krše zakon - jednostavno plate sankciju i nastavljaju da rade to što rade“, kaže Blagovčanin.
Glavni argument za promjene postojećeg zakona je da je jedan od najstrožih u Evropi. Ali, sve dok nema odgovornosti, ne smije biti ni blažih mjera, vjeruje zastupnik Stranke za BiH Beriz Belkić.
„U BiH politička kultura, stepen odgovornosti, razumijevanja odgovornosti za javnu funkciju itd. nisu na takvom nivou da je vrijeme za liberalizaciju i jedan slobodniji pristup ovome. Vi imate situaciju da jedan čovjek se ne libi vlastitu ženu dovesti za savjetnicu u kabinet, itd“, navodi Belkić.
Jedna od indikativnih stavki u predloženom zakonu jeste i ta što se u njoj ne nalaže nižim nivoima, entitetima i Brčko Distriktu da harmonizuju svoje zakone sa državnim.
Zanimljivo je da je u entitetima, naročito u posljednjih nekoliko godina, sukob interesa postao nešto što je više nego prisutno – gotovo pa pravilo. Između ostalog, podrazumijevalo se da se budžetska sredstva dodjeljuju djeci visokih zvaničnika, ugovaraju poslovi sa prijateljima, kumovima i slično. Samo u posljednjih godinu ili dvije na pozicije su se lijepo udomili zetovi, braća, supruge i šurjaci ministara, premijera, predsjednika.
A još je davne 1692. godine papa Inocent XII izdao bulu kojom zabranjuje crkvenim velikodostojnicima da postavljaju rođake na bilo koje pozicije - osim ako nisu najsposobniji od svih kandidata. Vjerovatno, u BiH najbolji je svoj svome.
„Moramo intervenirati po svemu onome što nije valjalo u dosadašnje vrijeme i to promijeniti. A to možete promijeniti s ljudima koje vi znate, u koje vi imate povjerenje i koji su stručni. Jedan od tih je i sam gospodin Šušnjar, moj šura.“
Tako je Zvonko Jurišić, predsjednik HSP i poslanik u Parlamentu BiH, svojevremeno, za povjerljivog saradnika u Nadzornom odboru Naftnih teminala FBiH dobio ženinog brata, Zvonimira Šušnjara. U tome nije vidio ništa sporno, pa ni sukob interesa. A i što bi kada je to, po priznanju izabranih zvaničnika u državnom Parlamentu, opšteprihvaćena praksa.
„Pa svi ste vi svjedoci, u svim institucijama da se ovdje oslovljava na svim jezicima: zdravo tetak, kako je strina, gdje si, tata, babo, hoćemo li kafu, amidža, jesi li juče bio na poslu... Diplomatija prepuna sukoba interesa - svi svoje porodice zaposlili - tetka savjetnik u jednoj ambasadi, sin ataše u drugoj zemlji, amidžić u trećoj tamo nešto... I niko ne kaže da je to sukob interesa, a sve svoje članove porodice udomili. To je najveći sukob, zloupotreba svih mogućih zakona, nepotizam, kako hoćete zovite ga“, ovako Slavko Jovičić, zastupnik SNSD-a, tokom rasprave o novom zakonu o sukobu interesa opisuje stanje.
Ako se tome doda i indirektna korist koju je prema novom prijedlogu zakona moguće pribaviti najbližima, jasno je zašto se oko ovog pitanja vodila žučna rasprava. Rješenje, koje ipak nije prošlo, ali se za njega žestoko lobiralo, bilo je besmisleno. Tako ga vidi zastupnik SDA Šefik Džaferović.
„Ključna stvar za mene je brisanje bliskih srodnika iz situacija sukoba interesa. Dosadašanje rješenje je bilo da izabrani zvaničnik ima određene zabrane, ali je u posebnom članu pisalo da se iste te zabrane odnose i na bliske srodnike. A bliski srodnici su bračni drug, djeca i roditelji izabranog zvaničnika. To je sada brisano. Zatim su ukinute interesno povezane osobe i pitanje sankcija je liberalizirano na jedan način koji je za mene neprihvatljiv“, ističe Džaferović.
Po jedan predlagač iz SDP-a BiH, SNSD-a i HDZ-a BiH autori su spornog zakona. Stari je, kako navodi zastupnica SDP-a Nermina Zaimović Uzunović, bio prestrog.
„Najvažnija promjena u tom zakonu je da smo mi, rukovodeći se preporukama međunarodnih organizacija, ukinuli pravo zabrane kandidovanja, jer je to naš postojeći zakon činilo najrigidnijim u cijeloj regiji. Iz tog razloga je to jednoglasno ukinuto i napravljene su alternativne sankcije“, navodi ona.
Sankcije na nivou saobraćajnog prekršaja
Tako je kreiran zakon koji, da je prošao, izabranim zvaničnicima i njihovim bliskim srodnicima ne bi uzeo više od maksimalno 5.000 eura, i to tek nakon što bi bili upozoreni da krše zakon. Tako je, smatra izvršni direktor Transparnecy Internationala Srđan Blagovčanin, namjera bila ukinuti sukob interesa. Prijedlogom, koji je još aktivan, sada u Domu naroda sukoba interesa skoro da i nema.
Srđan Blagovčanin
„Na takav način će praktično sukob interesa postati isključivo teoretsko pitanje, sankcije će biti potpuno ukinute, biće simbolične – dakle biće na nivou saobraćajnog prekršaja, tako da će se ljudima koji se nalaze u poziciji da su u sukobu interesa isplatiti da krše zakon - jednostavno plate sankciju i nastavljaju da rade to što rade“, kaže Blagovčanin.
Glavni argument za promjene postojećeg zakona je da je jedan od najstrožih u Evropi. Ali, sve dok nema odgovornosti, ne smije biti ni blažih mjera, vjeruje zastupnik Stranke za BiH Beriz Belkić.
„U BiH politička kultura, stepen odgovornosti, razumijevanja odgovornosti za javnu funkciju itd. nisu na takvom nivou da je vrijeme za liberalizaciju i jedan slobodniji pristup ovome. Vi imate situaciju da jedan čovjek se ne libi vlastitu ženu dovesti za savjetnicu u kabinet, itd“, navodi Belkić.
Jedna od indikativnih stavki u predloženom zakonu jeste i ta što se u njoj ne nalaže nižim nivoima, entitetima i Brčko Distriktu da harmonizuju svoje zakone sa državnim.
Zanimljivo je da je u entitetima, naročito u posljednjih nekoliko godina, sukob interesa postao nešto što je više nego prisutno – gotovo pa pravilo. Između ostalog, podrazumijevalo se da se budžetska sredstva dodjeljuju djeci visokih zvaničnika, ugovaraju poslovi sa prijateljima, kumovima i slično. Samo u posljednjih godinu ili dvije na pozicije su se lijepo udomili zetovi, braća, supruge i šurjaci ministara, premijera, predsjednika.
A još je davne 1692. godine papa Inocent XII izdao bulu kojom zabranjuje crkvenim velikodostojnicima da postavljaju rođake na bilo koje pozicije - osim ako nisu najsposobniji od svih kandidata. Vjerovatno, u BiH najbolji je svoj svome.