Predsednički izbori u Egiptu biće održani krajem juna 2012. godine, rekao je predsedavajući Vrhovnog saveta oružanih snaga Muhamed Husein Tantavi.
"Parlamentarni izbori biće održani u skladu sa ranijim dogovorom 28. novembra, dok će predsednički izbori biti održani krajem juna 2012. godine", rekao je Tantavi u televizijskom obraćanju naciji.
Vojni savet i predstavnici nekoliko političkih partija i pokreta saglasili su se da prebace ovlašćenja civilnim vlastima najkasnije do 30. juna 2012. godine.
Ovaj veliki ustupak odmah su odbile desetine hiljada građana na kairskom trgu Tahrir i zapretili "drugom revolucijom".
"Mi nećemo otići, on će", uzvikivali su demonstranti zahtevajući da Tantavi koji je dve decenije bio Mubarakov ministar odbrane, kao i na njegov savet generala, odmah predaju vlast u civilne ruke.
"Narod želi odlazak maršala", uzvikivali nezadovoljni građani.
Nekoliko desetina hiljada egipatskih demonstranata odazvalo se na poziv na "milionski protestni marš", okupljajući se na trgu Tahrir u Kairu, u četvrtom danu protesta protiv vojnih vlasti, u kojima je poginulo 33 osobe a skoro dve hiljade ranjeno.
Oni nisu zadovoljni ostavkom koju je Vlada Egipta podnela u ponedeljak uveče i traže da vojska u potpunosti prenese vlast na civilne institucije.
Demonstranti su postavili egipatsku zastavu i recitovali slogane, dajući do znanja da sam odlazak civilnih vlasti nije dovoljan da spreči nemire.
"Ova zemlja pripada Egipćanima. Nije na prodaju i ne trebaju joj nikakvi zaštitnici", pisalo je na jednom od transparenata, a na drugom: "Svi Egipćani zahtevaju da Egipat vodi civilna vlada."
Dok su se neki demonstranti skupljali pod dekicama kako bi se zaštitili od hladnoće, a drugi stajali u redovima za hranu ispred lokalnih dućana, žalili su se da ih policija na trgu Tahrir polako opkoljava.
“Žele da ograniče prostor u kojem se možemo kretati. Žele da nas zarobe unutar trga, da nas obeshrabre i rade to korak po korak”, rekao je Gamal el-Havi, jedan od demonstranata.
Snage bezbednosti su se sukobile sa oko 4.000 demonstranata u lučkom gradu Ismailiju. Tom prilikom ubijena su dva demonstranta.
Oko 5.000 osoba opkolilo je sedište policije u severnom priobalnom gradu Aleksandriji, a policija je reagovala ispaljivanjem bojeve municije.
Državna novinska agencija MENA saopštila je da je 40 pripadnika snaga bezbednosti povređeno u sukobima.
Amnesti Internešenel je saopštio da su egipatske vojne vlasti “potpuno zatajile” u zaštiti ljudskih prava.
Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban ki Mun je takođe izrazio zabrinutost zbog krvoprolića, pozivajući egipatske vlasti da garantuju zaštitu ljudskih prava i građanskih sloboda.
"Umorni smo od ove situacije"
Egipatska prelazna vlada Esama Šarafa je u ponedeljak podnela ostavku vladajućem vojnom savetu, ali će ostati na funkciji dok ne bude donesena konačna odluka o njenoj daljoj sudbini.
Ona je zbog neefikasnosti i potčinjenosti vojsci bila oštro kritikovana od početka svog mandata u martu.
Ostavka civilne vlade je još jedan težak udarac za autoritet Vojnog saveta i baca sumnju oko daljeg razvoja događaja uoči prvih parlamentarnih izbora, koji treba da počnu u ponedeljak, ocenjuje agencija Rojters.
Vladajući savet je u ponedeljak veče pozvao na pregovore s političkim snagama kako bi pronašli zajedničko rešenje. Savet je izrazio "duboko žaljenje zbog žrtava u poslednjim incidentima".
Dok je najjača opoziciona grupacija – Muslimanska braća – najavila da će učestvovati u razgovorima u cilju okončanja sukoba, mnogi demonstranti su odbacili ovaj poziv.
Oni su nezadovoljni zbog nastojanja vojnih struktura da proguraju amandmane na ustav kojima bi se učvrstila vlast Vrhovnog saveta oružanih snaga. U slučaju usvajanja ovog predloga, vojska bi se zaštitila od civilne kontrole i dobila bi veća ovlašćenja pre svega u bezbednosnim pitanjima.
Jedan od demonstranata Hazem Mahmud ističe da mnogi Egipćani smatraju da odlazeća civilna vlada nema skoro nikakvu moć. Oni traže da se okonča vlast vojnog saveta.
"Najvažnije je da maršal Tantavi, zatim njegov zamenik Osama Anan podnesu ostavke. Onda bi trebalo da usledi ostavka vlade. To je sve što tražimo”, kaže Mahmud.
Tajmour Salah ističe da demonstranti žale zbog toga što su prekunuli proteste nakon zbacivanja Hosnija Mubatraka u februaru – što je omogućilo vojnom savetu da preuzme kontrolu do održavanja demokratskih izbora.
"Umorni smo od ove situacije. Vojska je odgovorna za sve naše sadašnje probleme. Ovoga puta se nećemo povući”, naglasio je Salah.
Vojska je prethodno obećala da će predati vlast posle predsedničkih izbora iduće
godine ili početkom 2013. Demonstranti optužuju vojnu vlast da odugovlači proces i traže da se armija povuče iz političkog života odmah po okončanju parlamentarnih izbora krajem marta 2012. godine, kao i da se u aprilu raspišu predsednički izbori.
"Parlamentarni izbori biće održani u skladu sa ranijim dogovorom 28. novembra, dok će predsednički izbori biti održani krajem juna 2012. godine", rekao je Tantavi u televizijskom obraćanju naciji.
Vojni savet i predstavnici nekoliko političkih partija i pokreta saglasili su se da prebace ovlašćenja civilnim vlastima najkasnije do 30. juna 2012. godine.
Ovaj veliki ustupak odmah su odbile desetine hiljada građana na kairskom trgu Tahrir i zapretili "drugom revolucijom".
"Mi nećemo otići, on će", uzvikivali su demonstranti zahtevajući da Tantavi koji je dve decenije bio Mubarakov ministar odbrane, kao i na njegov savet generala, odmah predaju vlast u civilne ruke.
"Narod želi odlazak maršala", uzvikivali nezadovoljni građani.
Nekoliko desetina hiljada egipatskih demonstranata odazvalo se na poziv na "milionski protestni marš", okupljajući se na trgu Tahrir u Kairu, u četvrtom danu protesta protiv vojnih vlasti, u kojima je poginulo 33 osobe a skoro dve hiljade ranjeno.
Oni nisu zadovoljni ostavkom koju je Vlada Egipta podnela u ponedeljak uveče i traže da vojska u potpunosti prenese vlast na civilne institucije.
Demonstranti su postavili egipatsku zastavu i recitovali slogane, dajući do znanja da sam odlazak civilnih vlasti nije dovoljan da spreči nemire.
"Ova zemlja pripada Egipćanima. Nije na prodaju i ne trebaju joj nikakvi zaštitnici", pisalo je na jednom od transparenata, a na drugom: "Svi Egipćani zahtevaju da Egipat vodi civilna vlada."
Dok su se neki demonstranti skupljali pod dekicama kako bi se zaštitili od hladnoće, a drugi stajali u redovima za hranu ispred lokalnih dućana, žalili su se da ih policija na trgu Tahrir polako opkoljava.
“Žele da ograniče prostor u kojem se možemo kretati. Žele da nas zarobe unutar trga, da nas obeshrabre i rade to korak po korak”, rekao je Gamal el-Havi, jedan od demonstranata.
Snage bezbednosti su se sukobile sa oko 4.000 demonstranata u lučkom gradu Ismailiju. Tom prilikom ubijena su dva demonstranta.
Oko 5.000 osoba opkolilo je sedište policije u severnom priobalnom gradu Aleksandriji, a policija je reagovala ispaljivanjem bojeve municije.
Državna novinska agencija MENA saopštila je da je 40 pripadnika snaga bezbednosti povređeno u sukobima.
Amnesti Internešenel je saopštio da su egipatske vojne vlasti “potpuno zatajile” u zaštiti ljudskih prava.
Generalni sekretar Ujedinjenih nacija Ban ki Mun je takođe izrazio zabrinutost zbog krvoprolića, pozivajući egipatske vlasti da garantuju zaštitu ljudskih prava i građanskih sloboda.
"Umorni smo od ove situacije"
Egipatska prelazna vlada Esama Šarafa je u ponedeljak podnela ostavku vladajućem vojnom savetu, ali će ostati na funkciji dok ne bude donesena konačna odluka o njenoj daljoj sudbini.
Ona je zbog neefikasnosti i potčinjenosti vojsci bila oštro kritikovana od početka svog mandata u martu.
Egipat: Nastavljeni sukobi policije i demonstranata u Kairu
Ostavka civilne vlade je još jedan težak udarac za autoritet Vojnog saveta i baca sumnju oko daljeg razvoja događaja uoči prvih parlamentarnih izbora, koji treba da počnu u ponedeljak, ocenjuje agencija Rojters.
Vladajući savet je u ponedeljak veče pozvao na pregovore s političkim snagama kako bi pronašli zajedničko rešenje. Savet je izrazio "duboko žaljenje zbog žrtava u poslednjim incidentima".
Dok je najjača opoziciona grupacija – Muslimanska braća – najavila da će učestvovati u razgovorima u cilju okončanja sukoba, mnogi demonstranti su odbacili ovaj poziv.
Oni su nezadovoljni zbog nastojanja vojnih struktura da proguraju amandmane na ustav kojima bi se učvrstila vlast Vrhovnog saveta oružanih snaga. U slučaju usvajanja ovog predloga, vojska bi se zaštitila od civilne kontrole i dobila bi veća ovlašćenja pre svega u bezbednosnim pitanjima.
Jedan od demonstranata Hazem Mahmud ističe da mnogi Egipćani smatraju da odlazeća civilna vlada nema skoro nikakvu moć. Oni traže da se okonča vlast vojnog saveta.
"Najvažnije je da maršal Tantavi, zatim njegov zamenik Osama Anan podnesu ostavke. Onda bi trebalo da usledi ostavka vlade. To je sve što tražimo”, kaže Mahmud.
Tajmour Salah ističe da demonstranti žale zbog toga što su prekunuli proteste nakon zbacivanja Hosnija Mubatraka u februaru – što je omogućilo vojnom savetu da preuzme kontrolu do održavanja demokratskih izbora.
"Umorni smo od ove situacije. Vojska je odgovorna za sve naše sadašnje probleme. Ovoga puta se nećemo povući”, naglasio je Salah.
Vojska je prethodno obećala da će predati vlast posle predsedničkih izbora iduće
godine ili početkom 2013. Demonstranti optužuju vojnu vlast da odugovlači proces i traže da se armija povuče iz političkog života odmah po okončanju parlamentarnih izbora krajem marta 2012. godine, kao i da se u aprilu raspišu predsednički izbori.