Okončanje faze međunarodnog nadgledanja nezavisnosti Kosova ne treba da znači i kraj angažovanja na sprovođenju Ahtisarijevog plana na severu Kosova, navodi se u izveštaju Foruma 2015, koji čini nekoliko nevladinih organizacija, publicisti i analitičari.
U ovom dokumentu se ukazuje na neuspehe, političke i ekonomske izazove i posle 10. septembra, kada se očekuje zvanično okončanje nadgledane nezavisnosti Kosova.
Glavni i odgovorni urednik kosovskog dnevnika Koha Ditore, Agron Bajrami, kazao je da je za problem severa potrebna velika pažnja i dugoročno rešenje, dodajući da nesprovođenje Ahtisarijevog plana na severu govori da se stvari kreću u drugom pravcu, ka drugom rešenju. Bajrami je poručio vlastima da bi izbegavanje Ahtisarijevog plana samo pogoršalo situaciju u zemlji.
“Predlozi postoje iako se sumnja, kako kod nas istraživača, tako i u javnosti, da rešenje severa nije samo Ahtisarijev plan, već da ima i nečeg drugog. Prema tome, predlozi mogu da posluže i kao najava da se tako nešto može desiti, iako mi ne znamo jer nije zvanično rečeno”, kazao je Bajrami.
Nakon okončanja nadgledanja nezavisnosti, 10. septembra, Međunarodna civilna kancelarija će se zatvoriti, a njena ovlašćenja će preuzeti državna vlast. Ali i pored toga, očekuje se da će Kosovo odobriti produženje mandata misiji EULEX i nakon njegovog isteka 2014. godine.
Fisnik Korenica iz Foruma 2015 kazao je međutim da produžetak mandata ovoj misiji putem razmene pisama između kosovske predsednice, Atifete Jahjaga, i evropske šefice diplomatije, Ketrin Ešton, te potom njihovo usvajanje u Skupštini nije dovoljno, pa je o tom pitanju predložio sklapanje sporazuma između Kosova i EU.
“Naš izveštaj ukazuje da je, kako bi EULEX misija bila legitimna na Kosovu, potreban bilateralan sporazum između EU i Kosova, i da njena prisutnost bude vremenski ograničena i da ne bude zasnovana na Rezoluciji 1244 pošto je EULEX tehnička misija za izgradnju države”, kazao je Korenica.
Što se ekonomskog aspekta tiče, izazove, prioritete i predloge za dan nakon okončanja nadgledanja nezavisnosti, predstavio je Lumir Abdixhiku. On je naglasio i potrebu za definisanje dugova i uzimanje kosovskog udela nastalog raspadom bivše Jugoslavije.
“Predlažemo da se odredi jedan međunarodni posrednik u odnosima Kosova, ne samo sa Srbijom već i sa ostalim zemljama iz bivše Jugoslavije, kako bi se definisalo pitanje spoljnjeg duga, sukcesije ili uzimanja kosovske imovine iz bivše Jugoslavije, kao i za povratak originalnih kopija katastra”, kazao je Abdixhiku.
U predstavljenom izveštaju, Forum 2015 izazovom smatra i prisutnost međunarodne vojske, pošto je legitimnost KFOR-a proizašla iz Rezolucije 1244 i Vojno-tehničkog sporazuma u Kumanovu.
Prema tome, traži se da se to pitanje tretira i reguliše u skladu sa potpunom nezavisnošću koju će Kosovo imati nakon 10. septembra ove godine.
U ovom dokumentu se ukazuje na neuspehe, političke i ekonomske izazove i posle 10. septembra, kada se očekuje zvanično okončanje nadgledane nezavisnosti Kosova.
Glavni i odgovorni urednik kosovskog dnevnika Koha Ditore, Agron Bajrami, kazao je da je za problem severa potrebna velika pažnja i dugoročno rešenje, dodajući da nesprovođenje Ahtisarijevog plana na severu govori da se stvari kreću u drugom pravcu, ka drugom rešenju. Bajrami je poručio vlastima da bi izbegavanje Ahtisarijevog plana samo pogoršalo situaciju u zemlji.
“Predlozi postoje iako se sumnja, kako kod nas istraživača, tako i u javnosti, da rešenje severa nije samo Ahtisarijev plan, već da ima i nečeg drugog. Prema tome, predlozi mogu da posluže i kao najava da se tako nešto može desiti, iako mi ne znamo jer nije zvanično rečeno”, kazao je Bajrami.
Nakon okončanja nadgledanja nezavisnosti, 10. septembra, Međunarodna civilna kancelarija će se zatvoriti, a njena ovlašćenja će preuzeti državna vlast. Ali i pored toga, očekuje se da će Kosovo odobriti produženje mandata misiji EULEX i nakon njegovog isteka 2014. godine.
Lumir Abdixhiku
Fisnik Korenica iz Foruma 2015 kazao je međutim da produžetak mandata ovoj misiji putem razmene pisama između kosovske predsednice, Atifete Jahjaga, i evropske šefice diplomatije, Ketrin Ešton, te potom njihovo usvajanje u Skupštini nije dovoljno, pa je o tom pitanju predložio sklapanje sporazuma između Kosova i EU.
“Naš izveštaj ukazuje da je, kako bi EULEX misija bila legitimna na Kosovu, potreban bilateralan sporazum između EU i Kosova, i da njena prisutnost bude vremenski ograničena i da ne bude zasnovana na Rezoluciji 1244 pošto je EULEX tehnička misija za izgradnju države”, kazao je Korenica.
Što se ekonomskog aspekta tiče, izazove, prioritete i predloge za dan nakon okončanja nadgledanja nezavisnosti, predstavio je Lumir Abdixhiku. On je naglasio i potrebu za definisanje dugova i uzimanje kosovskog udela nastalog raspadom bivše Jugoslavije.
“Predlažemo da se odredi jedan međunarodni posrednik u odnosima Kosova, ne samo sa Srbijom već i sa ostalim zemljama iz bivše Jugoslavije, kako bi se definisalo pitanje spoljnjeg duga, sukcesije ili uzimanja kosovske imovine iz bivše Jugoslavije, kao i za povratak originalnih kopija katastra”, kazao je Abdixhiku.
U predstavljenom izveštaju, Forum 2015 izazovom smatra i prisutnost međunarodne vojske, pošto je legitimnost KFOR-a proizašla iz Rezolucije 1244 i Vojno-tehničkog sporazuma u Kumanovu.
Prema tome, traži se da se to pitanje tretira i reguliše u skladu sa potpunom nezavisnošću koju će Kosovo imati nakon 10. septembra ove godine.