Ambasadori Evropske unije (EU) u BiH i država grupe G7 zatražili su u ponedjeljak, 28. marta, da institucije BiH provedu restriktivne mjere protiv Rusije, predviđene aktima EU kojima se BiH pridružila.
Rečeno je to nakon sastanka ambasadora sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Šefikom Džaferovićem, na kojem je razgovarano o ruskoj agresiji na Ukrajinu, te stavovima i aktivnostima koje institucije BiH poduzimaju, saopćeno je iz Džaferovićevog kabineta.
Šef Delegacije EU u BiH Johann Sattler objavio je na Twitteru da je na sastanku zatražena daljnja podrška BiH, uključujući i provedbu sankcija prema Rusiji.
"Sa ambasadorima zemalja članica EU i kolegama iz G7 uputili smo demarš predsjedavajućem Predsjedništva BiH o ruskoj agresiji na Ukrajinu. Zahvalili smo za opredjeljenje BiH prema Ukrajini i zatražili daljnju podršku, uključujući i implementaciju sankcija", napisao je Sattler.
Today, w/ Ambassadors of 🇪🇺 member states & G7 colleagues we delivered a démarche to 🇧🇦 Pres. Chair Džaferović on the Russian aggression on 🇺🇦.We thanked for the #BiH alignment on Ukraine & asked for further support including on implementation of the sanctions. pic.twitter.com/iircbV9clp
— Johann Sattler (@josattler) March 28, 2022
Ambasadori su zahvalili BiH za pridruživanje rezoluciji Generalne skupštine Ujedinjenih naroda (UN) kojom je osuđena ruska agresija protiv Ukrajine, nacrtu rezolucije u Vijeću sigurnosti Ujedinjenih naroda, te stavovima i mjerama EU.
Džaferović je ponovo osudio rusku agresiju protiv Ukrajine, te potvrdio podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu te zemlje. Također, iskazao je privrženost stavovima EU i država G7 u vezi sa situacijom u Ukrajini.
Pročitajte i ovo: Ukrajinci tvrde da je oslobođena cijela kijevska regija, evakuisano 4.200 ljudi na istoku zemljeU vezi sa zahtjevom o implementaciji restriktivnih mjera, Džaferović je kazao da će zatražiti od Vijeća ministara BiH da provede svoje obaveze i implementira restriktivne mjere predviđene aktima EU.
Prema zakonu, Vijeće ministara BiH nakon konzultacija sa Predsjedništvom BiH, koje vodi vanjsku politiku, odlučuje o načinu uvođenja, provođenja i ukidanja sankcija prema stranim državama.
Vijeće ministara BiH do sada nije postiglo konsenzus u vezi sa davanjem suglasnosti za glasanje guvernera BiH u Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD) za dvije rezolucije koje je predložio EBRD. Tim rezolucijama predviđa se uvođenje sankcija Rusiji i Bjelorusiji zbog napada na Ukrajinu.
Pročitajte i ovo: Sedam dana za BiH da odluči o sankcijama RusijiPrema prijedlogu rezolucije, EBRD neće davati nove kredite niti pružati tehničku pomoć u Rusiji i Bjelorusiji. EBRD će, po mogućnosti, obustaviti ili otkazati isplatu tranši postojećih kredita tim državama.
Od početka krize u Ukrajini, BiH nema zajednički stav po većini pitanja koja se tiču tog rata, a osobito kad je riječ o sankcijama Rusiji zbog agresije na Ukrajinu.
Početkom marta, visoki predstavnik EU za zajedničku vanjsku politiku i sigurnost Josep Borrell potvrdio je da se BiH "uskladila" s politikom sankcija EU protiv vlasti u Rusiji.
Članovi Predsjedništva BiH Željko Komšić i Šefik Džaferović od početka osuđuju rusku invaziju na Ukrajinu, dok Milorad Dodik, treći član Predsjedništva BiH i lider vodeće partije u entitetu Republika Srpska (RS), tvrdi da BiH treba ostati neutralna.