Stranka Građani za evropski razvoj Bugarske (GERB) bivšeg premijera Bojka Borisova i antielitistička partija Postoji takav narod (ITN) skoro su izjednačeni po broju osvojenih glasova na parlamentarnim izborima u Bugarskoj održanim u nedelju, 11. jula, pokazuju delomični rezultati.
Prema podacima Centralne izborne komisije na više od 95 odsto prebrojanih glasova, GERB je osvojio 622,591 glasova, odnosno 23,91 odsto.
Partija ITN koju je osnovao popularni televizijski zabavljač Slavi Trifonov osvojila je 616,076 glasova ili 23,66 odsto. Kako je Trifunov rekao u ponedeljak, ITN neće ući u koaliciju, već će nastojati da samostalno formira vladu.
Bojko Borisov, bivši bugarski premijer i lider stranke Građani za evropski razvoj Bugarske, na glasačkom mestu u Sofiji 11. jula 2021. Borisov je tri puta vodio Vladu, ali su prošlogodišnji izbori ozbiljno uzdrmali njegov politički kredibilitet.
Ko je ušao u Parlament?
U parlament su još ušli Bugarska socijalistička partija (BSP) s 13,6 odsto glasova, liberalan prozapadni savez Demokratska Bugarska s 12,6 odsto, Pokret za prava i slobodu (DPS) koji uglavnom podržavaju etnički Turci s 10,6 odsto i nova alijansa levog centra Ustani! Mafija napolje! koju je nedavno osnovala bivša zaštitnica građana Maja Manolova s pet odsto.
Analitičari su spekulisali da bi ITN mogao da pokuša da formira koalicionu vladu s liberalnim savezom Demokratska Bugarska i reformom orijentisanom Ustani! Mafija napolje!, piše redakcija Radija Slobodna Evropa na engleskom jeziku.
Međutim, tri stranke možda neće uspeti da dobiju većinu potrebnu za formiranje vlade i mogle bi biti primorane da traže podršku nekih članova ili Socijalističke partije ili Pokreta za prava i slobodu.
Tesna trka podvlači duboke podele oko nasleđa dugogodišnje vladavine Borisova sa sve većim gnevom javnosti zbog raširene korupcije, ocenjuje Rojters (Reuters), dodajući da analitičari kažu da će GERB i ako osvoji najviše glasova, teško sastaviti vladajuću koaliciju.
Popularni televizijski voditelj i folk pevač Slavi Trifonov predvodi partiju Postoji takav narod.
Rezultati donose mogućnost novih izbora u potrazi za stabilnom vladom kroz sastavljanje koalicija i saveza s manjim partijama, ocenila je agencija Frans pres (Agence France-Presse).
Zašto su izbori ponovljeni?
Izbori u nedelju održani su samo tri meseca posle glasanja na kojem nijedna partija nije uspela da osvoji većinu.
Za 240 mesta u parlamentu nadmetale su se ukupno 23 stranke i koalicije.
Novi navodi o zloupotrebi vladinih sredstava u administraciji koju je predvodio GERB umanjili su podršku stranci Bojka Borisova uoči glasanja.
Bugarska je najsiromašnija država Evropske unije (EU) i smatra se jednom od najkorumpiranijih u Uniji. Predizborna kampanja je malo doprinela da se promeni takva percepcija.
Izborni protokol u jednom od centara u Sofiji 11. jula 2021.
"Na ovim izborima je reč o sasvim fundamentalnom demokratskom pitanju: Kako poboljšavamo rad vlade i ko će biti najbolji menadžeri vlade", rekao je za Radio Slobodna Evropa (RSE) profesor političkih nauka na Američkom univerzitetu u Bugarskoj Bobi Filips (Bobby Philips), dodajući da "polarizujuće etničke retorike ili retorika o spoljnim neprijateljima" uglavnom nije bilo u predizbornoj kampanji.
Upitan uoči izbora, čemu se nada od glasanja predsednik Rumen Radev rekao je da želi vladu koja više vodi računa na potrebe Bugara, "državu koja pripada i radi u javnom interesu, a ne za skrivene krugove".
"Snažno se nadam da će stranke pristupiti svom poslu mnogo konstruktivnije i mnogo odgovornije, kako bi ispunile očekivanja građana", rekao je on pošto je glasao.
Bugarska Bojka Borisova
Borisov, koji je Vladu vodio tri puta, u prethodnim kampanjama imao je uspeha kombinacijom populističke retorike i prozapadnih slogana.
Međutim, masovni ulični protesti prošle godine podstaknuti optužbama da su Borisov i njegova vlada štitili oligarhe, odbijajući da reformišu pravosuđe i suzbijajući slobodu govora, konačno su uzeli danak popularnosti 62-godišnjeg političara.
Slika protesta koji su prethodili izbornom ciklusu u Bugarskoj, zabeležena u glavnom gradu Sofiji 10. septembra 2020.
Radev je u maju postavio privremenu vladu koja je otvorila istrage o navodnoj korupciji, uključujući optužbe da su desetine opozicionih političara nelegalno prisluškivane pre izbora u aprilu.
Zvaničnici prelazne vlade takođe su tvrdili da su milijarde dolara javnih sredstava preusmerene ka određenim privatnim kompanijama kroz netransparentan proces.
Bugarsku, koja je takođe članica NATO-a, zapadni partneri su kritikovali zbog korupcije i nazadovanja u vladavini prava i slobodi medija.
Prema indeksu percepcije Transparensi internešnala (Transparency International) za 2020. godinu Bugarska je zauzela 69. mesto, izjednačena s Rumunijom i Mađarskom kao najlošija u EU.