Brojač javne potrošnje, koji je u centru Sarajeva postavila Fondacija Centar za zastupanje građanskih interesa, pokazuje da se svake sekunde u BiH potroši 282 KM (više od 140 eura). Rasipništvo je očigledno i pored činjenice da još uvijek nije usvojen bužet za ovu godinu, te se institucije države i međunarodne obaveze finansiraju na osnovu Privremene odluke, kao i većina Kantona u Federaciji BiH.
Od početka 2012. godine u BiH je na svim nivoima njene komplikovane ustavne organizacije potrošeno više od dvije milijarde KM (milijarda eura), ili troši se svake sekunde 282 KM. Ukupna budžetska potrošnja ove godine će iznositi oko devet milijardi KM, ističe Damir Mehmedbašić, izvršni direktor Fondacije Centar za zastupanje građanskih interesa.
„Od stavki, važno je istaći da se najviše budžetskih novaca troši na plaće i naknade zaposlenih na svim nivoima vlasti i u institucijama koje su budžetski korisnici. Također, i za materijalne troškove se izdvaja značajan dio, tako da se za samo funkcionisanje države i svih nivoa vlasti koristi negdje oko 60 posto budžetskih sredstava. Ostatak je raspodijeljen tako da najviše ide na socijalna izdavanja, a sasvim nešto malo se izdvaja za ostale stavke“, navodi Mehmedbašić.
Finansijska disciplina ili odgovornost za upravljanje javnim finansijama u BiH nije na potrebnom nivou, a potpuno je jasno kako se politika miješa u ove procese, naglašava Goran Radivojac, profesor Ekonomskog fakulteta u Banjoj Luci.
„U BiH se javne finansije, konkretno usvajanje budžeta se uslovljava, ili se s druge strane koristi kao instrument za rješavanje nekih krupnih političkih pitanja. Ja definitivno mislim da to nije dobro, da se to ne može nazvati dobrom praksom, a najmanje da se može nazvati evropskom praksom. Evo 2012. je godina, i već govore o nekim aranžmanima sa MMF-om, o nekim sredstvima koja su nam neophodna da finansiramo javne rashode na svim nivoima u BiH, a ja mislim da je krajnje vrijeme da se taj pristup promijeni, da se donose političke odluke koje će moći biti provedene u stvarnosti, a ne da javne službe i građani BiH budu taoci takve političke situacije. Ja smatram da su veliki ulozi tu u igri. Ako neko dovodi funkcionisanje institucija u pitanje, to nije pristup koji može imati podršku“, rekao je Radivojac.
Umjesto u ekonomiju sredstva otišla u potrošnju
2011. godine brojač budžetske potrošnje je pokazivao da se svake sekunde troši 267 KM, a ove godine su “apetiti porasli”, pa trošak iznosi 282 KM. Muhamed Pivić, udruženje “Opstanak u BiH” iz Zenice, prenosi zabrinutost građana.
„To je neonormalno u ovim vremenima. Također je nenormalno kada jedan poslanik u parlamentu zaradi preko 10.000 maraka, dok običan radnik ne može da zaradi ni 500 maraka, i pitanje je da li su mu plaćeni zdravstveno i penziono osiguranje itd. I sam se čudim otkud ovoliko narod može da trpi“, kaže Pivić.
Dalekosežniji je problem što budžeti nisu razvojni, upozorava analitičar Damir Miljević.
„Mi nemamo tu razvojnu komponentu zbog toga što je čitav koncept zasnovan na potrošnji i ta se potrošnja dosad alimentirala iz društvenog proizvoda jednim dijelom, a drugim dijelom iz inostranog zaduživanja - nemojte zaboraviti da smo se samo u 2010. godini zadužili za jednu trećinu ukupnog duga. Najveći problem je što sva ta zaduženja koja mi imamo u principu nisu usmjerena u namjene koje doprinose povećanju društvenog bruto proizvoda, odnosno u ekonomiju, nego su otišla faktički u potrošnju, znači nepovratno“, navodi Miljević.
Neodgovornost države je očigledna i u zakonskim rješenjima koja se donose nezavisno od finansijskih mogućnosti, ističe Damir Mehmedbašić.
„Imamo velike proteste pred zgradom Parlamenta, imaćemo vjerovatno i proteste zaposlenih na državnom nivou. Ti ljudi su dovedeni u sitauciju da su im neke stvari obećane, neke stvari su ima date, a sada im se moraju oduzimati. Niko nije sretan zbog takvih rješenja. Nužno je u ovom trenutku provesti reformu javne uprave ne samo na državnom nego i na svim nivoima vlasti, i zakonsku regulativu izbalansirati na način da ona bude prilagođena budžetskoj sitauciji u BiH“, smatra Mehmedbašić.
Brojač budžetske potrošnje bilježi svake sekunde rasipništvo na svim nivoima vlasti. Građane je na to, u centru Sarajeva, upozorila i najpoznatija prodavačica novina Zulejha Hrlović:
„Evo, narode, da vidite koliko se troši svake sekunde. Haj’mo omladino! Ovi što neće letak, troše više nego što piše!“
Od početka 2012. godine u BiH je na svim nivoima njene komplikovane ustavne organizacije potrošeno više od dvije milijarde KM (milijarda eura), ili troši se svake sekunde 282 KM. Ukupna budžetska potrošnja ove godine će iznositi oko devet milijardi KM, ističe Damir Mehmedbašić, izvršni direktor Fondacije Centar za zastupanje građanskih interesa.
„Od stavki, važno je istaći da se najviše budžetskih novaca troši na plaće i naknade zaposlenih na svim nivoima vlasti i u institucijama koje su budžetski korisnici. Također, i za materijalne troškove se izdvaja značajan dio, tako da se za samo funkcionisanje države i svih nivoa vlasti koristi negdje oko 60 posto budžetskih sredstava. Ostatak je raspodijeljen tako da najviše ide na socijalna izdavanja, a sasvim nešto malo se izdvaja za ostale stavke“, navodi Mehmedbašić.
Finansijska disciplina ili odgovornost za upravljanje javnim finansijama u BiH nije na potrebnom nivou, a potpuno je jasno kako se politika miješa u ove procese, naglašava Goran Radivojac, profesor Ekonomskog fakulteta u Banjoj Luci.
„U BiH se javne finansije, konkretno usvajanje budžeta se uslovljava, ili se s druge strane koristi kao instrument za rješavanje nekih krupnih političkih pitanja. Ja definitivno mislim da to nije dobro, da se to ne može nazvati dobrom praksom, a najmanje da se može nazvati evropskom praksom. Evo 2012. je godina, i već govore o nekim aranžmanima sa MMF-om, o nekim sredstvima koja su nam neophodna da finansiramo javne rashode na svim nivoima u BiH, a ja mislim da je krajnje vrijeme da se taj pristup promijeni, da se donose političke odluke koje će moći biti provedene u stvarnosti, a ne da javne službe i građani BiH budu taoci takve političke situacije. Ja smatram da su veliki ulozi tu u igri. Ako neko dovodi funkcionisanje institucija u pitanje, to nije pristup koji može imati podršku“, rekao je Radivojac.
Umjesto u ekonomiju sredstva otišla u potrošnju
2011. godine brojač budžetske potrošnje je pokazivao da se svake sekunde troši 267 KM, a ove godine su “apetiti porasli”, pa trošak iznosi 282 KM. Muhamed Pivić, udruženje “Opstanak u BiH” iz Zenice, prenosi zabrinutost građana.
„To je neonormalno u ovim vremenima. Također je nenormalno kada jedan poslanik u parlamentu zaradi preko 10.000 maraka, dok običan radnik ne može da zaradi ni 500 maraka, i pitanje je da li su mu plaćeni zdravstveno i penziono osiguranje itd. I sam se čudim otkud ovoliko narod može da trpi“, kaže Pivić.
Dalekosežniji je problem što budžeti nisu razvojni, upozorava analitičar Damir Miljević.
Damir Mehmedbašić
„Mi nemamo tu razvojnu komponentu zbog toga što je čitav koncept zasnovan na potrošnji i ta se potrošnja dosad alimentirala iz društvenog proizvoda jednim dijelom, a drugim dijelom iz inostranog zaduživanja - nemojte zaboraviti da smo se samo u 2010. godini zadužili za jednu trećinu ukupnog duga. Najveći problem je što sva ta zaduženja koja mi imamo u principu nisu usmjerena u namjene koje doprinose povećanju društvenog bruto proizvoda, odnosno u ekonomiju, nego su otišla faktički u potrošnju, znači nepovratno“, navodi Miljević.
Neodgovornost države je očigledna i u zakonskim rješenjima koja se donose nezavisno od finansijskih mogućnosti, ističe Damir Mehmedbašić.
„Imamo velike proteste pred zgradom Parlamenta, imaćemo vjerovatno i proteste zaposlenih na državnom nivou. Ti ljudi su dovedeni u sitauciju da su im neke stvari obećane, neke stvari su ima date, a sada im se moraju oduzimati. Niko nije sretan zbog takvih rješenja. Nužno je u ovom trenutku provesti reformu javne uprave ne samo na državnom nego i na svim nivoima vlasti, i zakonsku regulativu izbalansirati na način da ona bude prilagođena budžetskoj sitauciji u BiH“, smatra Mehmedbašić.
Brojač budžetske potrošnje bilježi svake sekunde rasipništvo na svim nivoima vlasti. Građane je na to, u centru Sarajeva, upozorila i najpoznatija prodavačica novina Zulejha Hrlović:
„Evo, narode, da vidite koliko se troši svake sekunde. Haj’mo omladino! Ovi što neće letak, troše više nego što piše!“