Piše: Mike Eckel, priredila Una Čilić
Američki zvaničnici zatražili su od prestižnog univerziteta Massachusetts Institute of Technology (MIT) da dostavi dokumente u vezi komunikacije univerziteta sa stranim vladama i donatorima stranog porijekla, uključujući Rusiju, Kinu i Saudijsku Arabiju, piše engleska redakcija Radija Slobodna Evropa.
Ministarstvo obrazovanja zatražilo je posebno od MIT-ja dokumente vezane za moskovsku softwersku kompaniju Kaspersky Lab kao i Skolkovo fondaciju, projekat sa periferije Moskve, sa kojim je MIT imao višemilionski ugovor.
Univerzitet u Marylandu je zaprimio sličan zahtjev od Ministarstva obrazovanja u pismima poslanim 26. septembra, a objavljenih 21. novembra u vladinom zvaničnom arhivu.
"Ministarstvo je zabrinuto zbog mogućnosti da vaši izvještaji nisu pokrili sve račune i ugovore stranog porijekla", navodi se u pismu.
Zvaničnici sa ova dva univerziteta nisu bili dostupni za komentare. Još uvijek nije jasno šta je podstaklo ovu istragu Ministarstva obrazovanja.
Za MIT ova istraga predstavlja dodatnu glavobolju zbog dugogodišnjih partnerstava koje ovaj univerzitet sa sjedištem u Cambridgeu ima sa Rusijom, naročito sa ruskim milijarderom koji je imao bliske veze sa vladom.
Za vrijeme predsjedničkog mandata Dmitrija Medvedeva 2008-2012. godine on se zalagao za poticanje nauke, tehnologije i poduzetništva u Rusiji.
Pozivajući na stvaranje ruske "Silikonske doline", vlada Medvedeva udružila se sa bogatim Rusima kako bi izgradili zajednicu na periferiji Moskve gdje bi znanstvenici i istraživači radili u vrhunskom tehnološkom inovativnom kampu.
Na čelu projekta poznatog kao Skolkovo nalazio se Viktor Vekselberg, ruski tajkun koji je zaradio milijarde u ruskoj industriji metala.
Bivši ruski predsjednik Dmitri Medvedev, tehnološki službenik Yandexa Arkady Borkovsky i Viktor Vekselberg, tokom posjete Palo Altu u Kaliforniji, 2010.
Skolkovo je 2011. godine najavilo da će MIT pomoći u uspostavljanju istraživačkog i poduzetničkog univerziteta koji bi bio preslikan od ovog američkog univerziteta, koji se smatra za vodeću naučnu i istraživačku instituciju.
MIT je plaćen 300 miliona dolara za učešće u projektu koji je rezultirao sa Institutom za nauku i tehnologiju Skolkovo.
Vekselberg je izabran kao povjerenik u odbor MIT univerziteta 2013. godine.
U Sjedinjenim Državama, postoje neke sumnje u stvarne namjere Skolkova. U članku objavljenom 2014. godine, američki Federalni biro za istrage (FBI) upozorio je na strane vlade koje koriste privatne kompanije kako bi došli do kritičnih tehnologija. U tekstu FBI je izdvojio Skolkovo.
"Namjera je FBI-ja da oni koji prime bilten o Skolkovu koriste informacije kako bi imali sve podatke pri donošenju odluka o izboru stranih investitora kako bi zaštitili svoje interese što, u koncu, rezultira zaštitom interesa naše nacije", navodi se u članku.
Vekselberg je ponovo 2015. izabran za povjerenika u odboru MIT-ja, gest koji je došao godinu dana nakon što je Rusija anektirala ukrajinsko poluostrvo Krim usred čega je došlo do dodatnog pogoršanja između Moskve i Washingtona.
U aprilu 2018. Vekselberg je uklonjen sa mjesta povjerenika nakon odluke američkog ministarstva finansija da njega i njegovu poslovnu grupu uvrsti među one ruske zvaničnike, "oligarhe" i kompanije koje će biti kažnjene zbog podržavanja moskovskih "zloćudnih radnji".
U pismima Ministarstva obrazovanja upućenih Univerzitetu u Marylandu i MIT-ju posebno se navodi zahtjev za dokumentacijom koja se odnosi na nekoliko kineskih i saudijskih poslovnih izvora kao i izvora kineske i saudijske vlade.
Ranije ove godine, Projekat nadzora vlasti, organizacija sa sjedištem u Washingtonu objavila je izvještaj u kojem su dokumentovane donacije u iznosu od stotinu miliona dolara saudijskih izvora američkim sveučilištima.
Prema nalazima izvještaja, MIT je u periodu od 2011. do 2017. primio gotovo 78. miliona od strane saudijskih izvora. Međutim, najveći dio sredstava došao je od saudijskog poduzetnika koji je diplomirao na MIT-u, Mohammeda Abdul Latif Jameela. Ostatak je došao od državne naftne kompanije Aramco.
Pročitajte i ovo: Rizici privatizacije saudijskog naftnog draguljaDonacije saudijske vlade našle su se pod oštrom kontrolom nakon ubistva saudijskog novinara Jamala Khashoggija koji je ubijen u saudijskom konzulatu u Turskoj u oktobru 2018. godine.
Američka Centralna obavještajna agencija je američkim zastupnicima saopštila da je ubistvo novinara koji je radio kao kolumnista Washington Posta, naručio saudijski prijestolonasljednik, Mohammed bin Salman.