Studija "Transparency Internationala" pokazuje da u posljednjih šest godina nema napretka po pitanju borbe protiv korupcije u BiH
Izvršni direktor Transparency Internationala za BiH Srđan Blagovčanin je, predstavljajući svoju studiju pod nazivom “Korupcija u BiH”, istakao da skoro 14 godina od okončanja rata u BiH problem korupcije ostaje jedna od glavnih prepreka u provođenju reformi koje bi dovele do uspostave funkcionalne i samoodržive zemlje.
Blagovčanin je jedan od rijetkih predstavnika nevladinog sektora u BiH koji već godinama ukazuje na problem korupcije i kriminalnih radnji u okviru institucija na svim nivoima vlasti u ovoj zemlji.
Studija je izrađena pod pokroviteljstvom njemačke Friedrich Ebert fondacije i u organizaciji Transparency Internationala, a cilj studije jeste da pokaže stvarne uzroke i posljedice korupcije u BiH.
Činjenica je da i relevantna istraživanja već godinama svrstavaju BiH u red evropskih zemalja sa najvećim stepenom korupcije, te takođe pokazuju da u posljednjih šest godina gotovo i nema napretka po pitanju antikoruptivne borbe, smatra Blagovčanin.
"Ključni problem jeste odsustvo političke volje. Ovih dana smo vidjeli da je BiH ostala i bez liberalizacije viznog režima. Razlozi za tako nešto leže i u činjenici da niti jedna od onih antikorupcionih reformi, koje su trebale da se implementiraju kako bi BiH dobila bezvizni status, nije implementirana i postavlja se pitanje da li će uopšte doći do toga imajući u vidu potpuno odsustvo političke volje i sa druge strane prisustvo najopasnijih vidova korpupcije, dakle korupcije na samim vrhovima vlasti, prije svega političke korupcije i efekta zarobljene države, koji je poseban problem u BiH. BiH je percipirana kao zemlja u kojoj je najviše izražen efekat zarobljene države, odnosno potpuno podređivanje svih resursa interesima uskog kruga ljudi koji obavljaju vlast i ljudi koji su sa njima bliski,“ rekao je Blagovčanin na predstavljanju studije.
SKRIVANJE IZA NACIONALNIH PODJELA
Korupcija je, prema njegovom istražvanju, najprisutnija na lokalnom nivou vlasti, u opštinama, u zdravstvu, a naročito u obrazovanju, počev od zloupotrebe javnih sredstava, pa do prodaje ispita. Prema istraživanju, prosječna cijena ispita na visokoškolskim ustanovama u BiH je veća od 500 maraka.
"Međutim, ako govorimo o ekonomskoj cijeni koštanja korupcije ili njenoj društvenoj opasnosti, ona je svakako najveća na najvišim razinama vlasti. Imamo situacije tokom ove godine da su nadležne institucije u BiH započeli postupke protiv ključnih ljudi, ili ljudi koji su obavljali ključne funkcije u BiH i da je to izazvalo drastične otpore tih ljudi. To nam sve pokazuje kakav je odnos vladajućih elita i vlasti prema tom problemu.“
No, problem je i sudstvu koje se u BiH finansira iz 14 različitih budžeta, što ostavlja veliku mogućnost pritisaka na sudove u borbi protiv korupcije, kaže Blagovčanin. On dodaje da ni samo sudstvo nije imuno na korupciju. Istraživanja Transparencya pokazuju da prosječan iznos mita dat sudiji ili službeniku u sudu iznosi oko 2.000 maraka.
"Procesuiranje korupcije jeste ključni test nezavisnosti pravosuđa, jer ljudi koji su ili koji bi trebali biti procesuirani obično ljudi koji posjeduju ogroman novac, moć i uticaj. Međutim, čini mi se da pravosuđe u BiH nije uspjelo da položi taj test. S druge strane tu je i ogroman broj neriješenih predmeta - preko dva miliona neriješenih je predmeta koji se nalaze pred pravosuđem i u ovom trenutku kada bi prestali pristizati predmeti da bi pravosuđe imalo šta da radi narednih 10 godina," rekao je Blagovčanin.
Korupcija je u BiH stvorila veliko siromaštvo, ostavila znatan uticaj na ulaganja i ekonomski rast, uticala na ekspanziju javnog sektora, a pretpostavlja se da kroz koruptivne radnje u obliku organizovanog kriminala bude oprano milijarde maraka, navodi Blagovčanin. On smatra da je korupcija prouzrokovana raspadom bivšeg socijalističkog sistema i ratom. Poslije rata korupcija je rasprostranjena kroz zlopupotrebu strane pomoći, te malverzacijama sa javnim preduzećima i procesom privatizacije. Korupcija se u BiH skrila iza nacionalnih podjela, tvrdi Blagovčanin.
"Komparirajući BiH sa drugim zemljama koje su se suočile s ovim problemom, u kojima je došlo do zarobljavanja države od strane najčešće bivših vladajućih struktura, u BiH su sa prvim višestranačkim izborima isplivale etnonacionalističke elite koje su kroz ove procese stekle efektivnu moć i stekle ogromna bogatstva. Način na koji su sticali kontrolu nad institucijama prije svega ogledao se kroz nepotistička i klijentelistička imenovanja pripadnika vlastite političke opcije ili pripadnika određene grupe ljudi koji su za uzvrat što su imenovani imali funkciju da rade u interesu vladajućih režima.“
Blagovčanin kao najbolje sredstvo za borbu protiv korupcije vidi prevenciju koja podrazumijeva skup planski osmišljenih, organizovanih i preduzetih mjera kojima bi se činjenje koruptivnih radnji jednostavno trebalo učiniti gotovo nemogućim, i uz kvalifikaciju jakog kriminalnog djela sa teškim sankcijama.
Blagovčanin je jedan od rijetkih predstavnika nevladinog sektora u BiH koji već godinama ukazuje na problem korupcije i kriminalnih radnji u okviru institucija na svim nivoima vlasti u ovoj zemlji.
Studija je izrađena pod pokroviteljstvom njemačke Friedrich Ebert fondacije i u organizaciji Transparency Internationala, a cilj studije jeste da pokaže stvarne uzroke i posljedice korupcije u BiH.
Činjenica je da i relevantna istraživanja već godinama svrstavaju BiH u red evropskih zemalja sa najvećim stepenom korupcije, te takođe pokazuju da u posljednjih šest godina gotovo i nema napretka po pitanju antikoruptivne borbe, smatra Blagovčanin.
"Ključni problem jeste odsustvo političke volje. Ovih dana smo vidjeli da je BiH ostala i bez liberalizacije viznog režima. Razlozi za tako nešto leže i u činjenici da niti jedna od onih antikorupcionih reformi, koje su trebale da se implementiraju kako bi BiH dobila bezvizni status, nije implementirana i postavlja se pitanje da li će uopšte doći do toga imajući u vidu potpuno odsustvo političke volje i sa druge strane prisustvo najopasnijih vidova korpupcije, dakle korupcije na samim vrhovima vlasti, prije svega političke korupcije i efekta zarobljene države, koji je poseban problem u BiH. BiH je percipirana kao zemlja u kojoj je najviše izražen efekat zarobljene države, odnosno potpuno podređivanje svih resursa interesima uskog kruga ljudi koji obavljaju vlast i ljudi koji su sa njima bliski,“ rekao je Blagovčanin na predstavljanju studije.
SKRIVANJE IZA NACIONALNIH PODJELA
Korupcija je, prema njegovom istražvanju, najprisutnija na lokalnom nivou vlasti, u opštinama, u zdravstvu, a naročito u obrazovanju, počev od zloupotrebe javnih sredstava, pa do prodaje ispita. Prema istraživanju, prosječna cijena ispita na visokoškolskim ustanovama u BiH je veća od 500 maraka.
"Međutim, ako govorimo o ekonomskoj cijeni koštanja korupcije ili njenoj društvenoj opasnosti, ona je svakako najveća na najvišim razinama vlasti. Imamo situacije tokom ove godine da su nadležne institucije u BiH započeli postupke protiv ključnih ljudi, ili ljudi koji su obavljali ključne funkcije u BiH i da je to izazvalo drastične otpore tih ljudi. To nam sve pokazuje kakav je odnos vladajućih elita i vlasti prema tom problemu.“
No, problem je i sudstvu koje se u BiH finansira iz 14 različitih budžeta, što ostavlja veliku mogućnost pritisaka na sudove u borbi protiv korupcije, kaže Blagovčanin. On dodaje da ni samo sudstvo nije imuno na korupciju. Istraživanja Transparencya pokazuju da prosječan iznos mita dat sudiji ili službeniku u sudu iznosi oko 2.000 maraka.
"Procesuiranje korupcije jeste ključni test nezavisnosti pravosuđa, jer ljudi koji su ili koji bi trebali biti procesuirani obično ljudi koji posjeduju ogroman novac, moć i uticaj. Međutim, čini mi se da pravosuđe u BiH nije uspjelo da položi taj test. S druge strane tu je i ogroman broj neriješenih predmeta - preko dva miliona neriješenih je predmeta koji se nalaze pred pravosuđem i u ovom trenutku kada bi prestali pristizati predmeti da bi pravosuđe imalo šta da radi narednih 10 godina," rekao je Blagovčanin.
Korupcija je u BiH stvorila veliko siromaštvo, ostavila znatan uticaj na ulaganja i ekonomski rast, uticala na ekspanziju javnog sektora, a pretpostavlja se da kroz koruptivne radnje u obliku organizovanog kriminala bude oprano milijarde maraka, navodi Blagovčanin. On smatra da je korupcija prouzrokovana raspadom bivšeg socijalističkog sistema i ratom. Poslije rata korupcija je rasprostranjena kroz zlopupotrebu strane pomoći, te malverzacijama sa javnim preduzećima i procesom privatizacije. Korupcija se u BiH skrila iza nacionalnih podjela, tvrdi Blagovčanin.
"Komparirajući BiH sa drugim zemljama koje su se suočile s ovim problemom, u kojima je došlo do zarobljavanja države od strane najčešće bivših vladajućih struktura, u BiH su sa prvim višestranačkim izborima isplivale etnonacionalističke elite koje su kroz ove procese stekle efektivnu moć i stekle ogromna bogatstva. Način na koji su sticali kontrolu nad institucijama prije svega ogledao se kroz nepotistička i klijentelistička imenovanja pripadnika vlastite političke opcije ili pripadnika određene grupe ljudi koji su za uzvrat što su imenovani imali funkciju da rade u interesu vladajućih režima.“
Blagovčanin kao najbolje sredstvo za borbu protiv korupcije vidi prevenciju koja podrazumijeva skup planski osmišljenih, organizovanih i preduzetih mjera kojima bi se činjenje koruptivnih radnji jednostavno trebalo učiniti gotovo nemogućim, i uz kvalifikaciju jakog kriminalnog djela sa teškim sankcijama.