Ukoliko izveštaj ambasadora Kaj Ejdea bude pozitivan, to će omogućiti da počne proces utvrđivanja konačnog statusa. Međutim, kada će to započeti teško je precizno reći, kaže u intervjuu Radiju Slobodna Evropa šef Američke kancelarije u Prišitini Filip Goldberg i ističe da su SAD zainteresovane da dobiju mesto jednog od zamenika specijalnog emisara UN za utvrđivanje konačnog političkog statusa Kosova.
Arbana Vidishiqi (Priredio Gëzim BAXHAKU)
Filip Goldberg smatra da će oblik razgovora o konačnom statusu zavisiti od odluke specijalnog izaslanika za razgovore o statusu:
«Mnoge stvari u tom pravcu će zavisiti od odluka koje bude doneo posebni izaslanik, zavisno od njegovih pogleda i pogleda njegove ekipe, kako bi se izgradila što bolja struktura za razgovore. Ono što ja znam je da će na početku biti razgovora sa svim stranama uključenim u utvrđivanje okvira razgovora.“
Na pitanje šta misli o pripremama kosovske strane za razgovore o statusu, šef Američke kancelarije na Kosovu odgovara da je učinjeno vrlo malo:
«Bilo je mnogo diskusija, ali i neslaganja na Političkom forumu oko načina organizovanja. Sve je to ostalo na samo na tom nivou i nije bilo ozbiljnih priprema za konačan status.“
Goldberg smatra kako obe strane na Kosovu, i albanska i srpska, treba da rade mnogo više da bi stvorili siguran život za manjine na Kosovu:
«Većina treba da prihvatri činjenicu da na Kosovu žive manjine, koje imaju pravo da žive bezbedno, da upotrebljavaju svoj jezik i kulturu. To se na mnoge načine povezuje sa naporima da se izvrši decentralizacija centralne vlasti - dokazivanjem retorike istinitim političkim delima. Mislim da institucije treba da budu više gostoljubive za manjine i spremnije da pruže mogućnosti za te ljude. Mislim da opšta bezbednost još nije na nivou koji bi želeli.“
Goldberg ističe i da je veoma značajno da se i pregovorima o statusu Kosova pronađe kompromis:
«Kompromis je značajan i biće potreban za obe strane. Bolje rečeno: za sve strane. Kompromis u stvari znači da nećeš dobiti sve što tražiš. Mislim da je to jasno na ovoj strani i biće jasno i u Boegradu. Mi ćemo se suočiti sa mnogo teških pitanja, uključujući tu i pitanje razlika u stavovima između Prištine i Beograda o konačnom statusu.»
.
Šef Američke kancelarije u Prištini smatra da bi i posle utvrđivanja statusa trebalo obezbediti ulogu međunarodne zajednice na Kosovu:
«Mi, kao i Evropljani, bi želeli da vidimo međunarodno prisustvo koje će ići ka Evropi, znači Evropskoj uniji. SAD će naravno želeti da budu uključene, ali će se o tome naknadno odlučiti. Ovo pitanje treba tako rešiti da ima podršku domacih struktura ali i da obezbedi zaštitu prava manjina i cele konstrukcije koja će proizaći iz procesa definisanja statusa. Biće to komplikovano i neće biti pitanje o kojem možemo govoriti napamet. Međutim ono što znamo je da su to pitanja koja se odnose na pravdu i pitanja koja zahtevaju stalno međunarodno prisustvo i nakon što se utvrdi konačan status. Mi nećemo imati sličnu ulogu koju je međunarodna zajednica imala tokom ovih šest godina, ostvarujući rukovodeću ulogu, već više ulogu partnerstva koja će voditi Kosovo prema evropskim institucijama i integraciji u drugi deo regiona.“
Filip Goldberg smatra da će oblik razgovora o konačnom statusu zavisiti od odluke specijalnog izaslanika za razgovore o statusu:
«Mnoge stvari u tom pravcu će zavisiti od odluka koje bude doneo posebni izaslanik, zavisno od njegovih pogleda i pogleda njegove ekipe, kako bi se izgradila što bolja struktura za razgovore. Ono što ja znam je da će na početku biti razgovora sa svim stranama uključenim u utvrđivanje okvira razgovora.“
Na pitanje šta misli o pripremama kosovske strane za razgovore o statusu, šef Američke kancelarije na Kosovu odgovara da je učinjeno vrlo malo:
«Bilo je mnogo diskusija, ali i neslaganja na Političkom forumu oko načina organizovanja. Sve je to ostalo na samo na tom nivou i nije bilo ozbiljnih priprema za konačan status.“
Goldberg smatra kako obe strane na Kosovu, i albanska i srpska, treba da rade mnogo više da bi stvorili siguran život za manjine na Kosovu:
«Većina treba da prihvatri činjenicu da na Kosovu žive manjine, koje imaju pravo da žive bezbedno, da upotrebljavaju svoj jezik i kulturu. To se na mnoge načine povezuje sa naporima da se izvrši decentralizacija centralne vlasti - dokazivanjem retorike istinitim političkim delima. Mislim da institucije treba da budu više gostoljubive za manjine i spremnije da pruže mogućnosti za te ljude. Mislim da opšta bezbednost još nije na nivou koji bi želeli.“
Goldberg ističe i da je veoma značajno da se i pregovorima o statusu Kosova pronađe kompromis:
«Kompromis je značajan i biće potreban za obe strane. Bolje rečeno: za sve strane. Kompromis u stvari znači da nećeš dobiti sve što tražiš. Mislim da je to jasno na ovoj strani i biće jasno i u Boegradu. Mi ćemo se suočiti sa mnogo teških pitanja, uključujući tu i pitanje razlika u stavovima između Prištine i Beograda o konačnom statusu.»
.
Šef Američke kancelarije u Prištini smatra da bi i posle utvrđivanja statusa trebalo obezbediti ulogu međunarodne zajednice na Kosovu:
«Mi, kao i Evropljani, bi želeli da vidimo međunarodno prisustvo koje će ići ka Evropi, znači Evropskoj uniji. SAD će naravno želeti da budu uključene, ali će se o tome naknadno odlučiti. Ovo pitanje treba tako rešiti da ima podršku domacih struktura ali i da obezbedi zaštitu prava manjina i cele konstrukcije koja će proizaći iz procesa definisanja statusa. Biće to komplikovano i neće biti pitanje o kojem možemo govoriti napamet. Međutim ono što znamo je da su to pitanja koja se odnose na pravdu i pitanja koja zahtevaju stalno međunarodno prisustvo i nakon što se utvrdi konačan status. Mi nećemo imati sličnu ulogu koju je međunarodna zajednica imala tokom ovih šest godina, ostvarujući rukovodeću ulogu, već više ulogu partnerstva koja će voditi Kosovo prema evropskim institucijama i integraciji u drugi deo regiona.“